148 



anse molekylernas antal på samma volum af alla enkla ga- 

 ser lika stort vid lika tryck och temperatur, och det meka- 

 niska arbetet, trycket, är lika på lika stora ytor samt pro- 

 portionelt mot massan och hastighetens qvadrat, men massan 

 (vigten) af dem är olika efter deras olika specifika vigt, så 

 måste hastigheten hos särskilda gasers molekyler förhålla sig 

 omvändt som qvadratrötterna af deras specifika vigter. Luf- 

 tens molekylers hastighet (för sp.v. 1,000) var 1633,66, der- 

 före syrgasens (sp.v. 1,1056) = 1554,38, qväfgasens (sp.v. 

 0,9713) = 1659,13, vätgasens (sp.v. 0,0692) =6211,60 fot i 

 sekunden. Med denna hastighet bulta (vi få ej mera säga 

 trycka) således gasmolekylerna på de kroppar, hvilka de 

 beröra, såsom verkliga smeder och kopparslagare. Deras 

 släggor äro osynligt små, men så mycket flere och qvic- 

 kare. Häremot torde väl, såsom ock förut skett, invän- 

 das att gaser, hvilka inverka på luktorgauerna, ju icke spri- 

 da sig med denna stora hastighet. Detta härrör deraf att en 

 framilande molekyl under vägen snart (enligt Clausii beräk- 

 ning sedan den tillryggalagt i medeltal 70 ggr afståndet mel- 

 lan två molekyler) stöter på eller kommer så nära andra 

 molekyler, att dess rörelseriktning derigenom förändras, hvar- 

 före den endast på mångfaldiga krokvägar kan kryssa sig 

 fram. Detta inverkar dock ej på deras rörelsehastighet eller 

 tryck. 



Då, till följe af hvad nu i största knapphändighet blif- 

 vit vidrördt, värmearbetets inverkan på de fasta och flytande 

 kropparnes molekyler konsumeras dels på kohesionskraftens 

 öfvervinnande, dels till meddelande af större rörelsehastig- 

 het, och man kan icke bestämma huru mycket som åtgår 

 till hvardera, men deremot funnit att allt värme, som med- 

 delas åt gaser, endast gifver åt deras partiklar hastigare rö- 

 relse och deraf härrörande utvidgningsförmåga, är det tyd- 

 ligt att de sistnämnde företrädesvis och bäst kunna tjena till 

 att bestämma huru mycket arbete motsvarar en viss mängd 

 af värme. Om man uti ett dertill lämpligt kärl, t. ex. en 

 glascylinder, hvars innehåll genom gradering är deladt i 600 

 delar och i hvilken en kolf eller stämpel lufttätt men lätt 



