tillförlitligare, Palladius' eller Serapions? Hvad Palladius be- 

 träffar, hvilken som bekant en tid (c. 391) vistades bland 

 eremiterna i Sketiska öknen, bör det erinras, att han ju i 

 allmänhet icke anses värd synnerlig tillit ^) och för öfrigt 

 förtäljer om Makarius ägyptiern endast enligt hörsägen. Där- 

 emot finnes det icke någon berättigad anledning att be- 

 tvifla den syriska författarens vare sig sanningskärlek eller 

 noggrannhet, så mycket mindre, som han i allmänhet visar 

 sig vara noggrannare underrättad än någon annan och ut- 

 tryckligen framhåller ^), att Makarius" gerningar blifvit be- 

 skrifna äfven af många andra personer, så att hans upp- 

 gifter ju lätteligen kunde kontrolleras. För öfrigt äro Palla- 

 dius' och den syriska författarens utsagor icke alldeles 

 oförenliga med hvarandra. Ty enligt hvardera begrofs Anto- 

 nius af sina lärjungar bland hvilka en viss Makarius var 

 en. Man kan antaga, att Palladius' uppgift om denna Maka- 

 rius' hemvist Pispir, såsom hemtad ur andra hand, beror 

 på någon förvexling. Om däremot den syriska författaren 

 värkligen var Antonii lärjunge, så föreligger i denna om- 

 ständighet skäl nog att tillmäta hans uppgift större för- 

 troende. 



Den på syriska språket författade skildring af Maka- 

 rius' den stores eller ägyptierns lif och värksamhet, som 

 nu för första gången publiceras — i öfversättning — är enUgt 

 åtminstone två handskrifters samstämmiga vittnesbörd för- 

 fattad af Serapion, Antonii lärjunge. I den efter hvad det 

 tyckes älsta handskriften (A) namnes däremot ingen för- 

 fattare. Man bör därför iakttaga en viss förbehållsamhet 

 med afseende å Serapions författarskap tills hans person 

 blifvit genom andra källor närmare belyst. Denna omstän- 

 dighet ger oss dock icke anledning att hysa tvifvel om den 



') Jfr. Weingarten, a. a. p. 24 f.: des Rufinus hist. monach. mit 

 dem entsprechenden Partien seiner Kirchengeschichte, und des Palla- 

 dius dem Lausus gewidraete vitae sanctorum patrura verdienen auch fur 

 das raeiste, was sie gesehen haben wollen, fast genau so viel Glauben 

 wie GuUivers Reiseu in Lilliput. 



2) Fol. 54 a. 



