99 



kan på växterna olVanom jordytan. Vi skola nu so till huru 

 liärmed förhåller sig. 



Under en lugn och klar natt antager den yttersta jord- 

 ytan (icke gräsbevuxen) den för tillfället rådande lägsta 

 temperatur och luftlagret ofvanoni afkyles i beröring därmed. 

 Detta närmaste luftlager angifvcr därför den yttersta jord- 

 ytans temperatur, så nära man kan begära (jämf. Peclet 

 Traité de la Chaleur 1 pag. 578 — 579). Tänka vi oss för 

 enkelhetens skull, denna temperatur vara 0° och såsom van- 

 ligt stigande med höjden, samt att daggpunkten är högre 

 än 0°, så Unna vi lätt att denna torra och kalla luft måste 

 nedtränga i jordlagret, där uppvärmas och insupa fuktighet, 

 hvarigenom den åter erhåller kraft att stiga. Vid stignin- 

 gen trälfar den på lager af lägre temperatur och slut- 

 ligen vid den yttersta jordytan den lägsta temperaturen och 

 förlorar genom afkylningen sin stigkraft samt en del af vat- 

 tenångorna, hvilka kondenseras. Den öfrigblifna delen af 

 dessa stiger, till töljd af sin ringare sp. vigt, fortfarande 

 uppåt, medförande den bundna värmen. De träffa därofvan 

 på varmare luftlager, som nu till dem måste afgifva sitt 

 värme. Dessa vattenångor med sitt bundna värme blifva 

 sålunda en förbrukare af värme i ställe för att (enl. Hr. H:s 

 förmenande) bidraga till växternas uppvärmande. 



Finnas nu växter ofvanom, så kan det inträffa, såsom 

 ofvan framhållits, att temperaturen vid deras öfversta delar, 

 om de äro mycket täta, sjunker något litet under jordytans 

 temperatur; då uppstår en liten kondensation af vattenångan 

 och således äfven ett värmetillskott åt växterna; detta är 

 dock så ringa att man vid detsamma ej behöfver fästa nå- 

 got afseende. 



De värmemängder, som transporterats från lägre till 

 högre belägna jordlager, åtgå för att minska temperaturfallet 

 inom jordytan. 



Klarligen synes nu att de värmemängder, som dels 

 till ringa mängd bortgå genom strålning, men till hufvud- 

 sakliga delen bundna vid vattenångorna, under en frostnatt 

 uföfva intet nämvärdt inflytande, till följd af sin låga 

 temperatur. 



