131) 



Beträffande föröfrigt jordvärmens betydelse för den 

 nattliga temperaturen visar redan den praktiska erfarenhe- 

 ten att denna är ganska stor. A kal berggrund t. ex., der 

 värmeleveransen från marken är mycket stor (se ofvan), är 

 ju temperaturen under klara nätter betydligt högre än på 

 gräsbeväxt mark. En lokal der detta förhållande särdeles 

 slående framträdde erinrar jag mig i Kulho by i Borgå soc- 

 ken. På en gräsbeväxt slät mark fans ett område af unge- 

 fär 1 hektars utsträckning, der berggrunden var fullkomligt 

 blottad och endast obetydligt högre än den omgifvande ängs- 

 marken. Om man en vacker sommarafton från omgifningen 

 der luften redan var sval, ofta mycket sval, kom till dessa 

 berg, kändes luften alldeles ljum, formligen upphettad. En- 

 dast markens betydande värmeafgifning kunde åstadkomma 

 detta. 



I fall der värmeledningen från marken, t. ex. genom 

 ett snötäcke, är afskuren, kan man genom jämförelser med 

 förhållandena på Hka belägen mark der detta icke är hän- 

 delsen göra samma slags observationer. Woeikolf^) och 

 Bilhviller ^) anföra en mängd slående exempel i detta af- 

 seende. Assman ^) åter anför följande fall från Thiirin- 

 gen den 7 — 8 januari 1886. Efter ett snöfall, olika på 

 olika orter, och en temperatur af omkring — 6°, inträdde 

 natten mot den 8 januari ett betrom etermaximum med full- 

 komlig vindstilla samt mycket klar luft och följaktligen 

 stark utstrålning liksom vid frostnätter hos oss. Tempera- 

 turen föll hastigt, men ganska olika, beroende på snötäckets 

 tjocklek, mest (ända till — 28°, 8) der snötäckets höjd var 

 störst. Ordnade i zoner efter snömängden var medelminimi- 

 temperaturen å de olika orterna i 



^) Woeikoff : Der einfluss einer Schneedecke aiif Boden, Klim a 

 lind Wetter. Geogi-aphische Ahhandlungen von A. Penck Hd. III. H. 3, 

 Wien 1889. 



2) Billwiller: Zeitschrift der österr. (ies. f. Meteor. Bd. XVII. 



S. 98. 1882. 



'j Assman: Forschungen auf dem Gebiete der Agrikiilturphysik. 

 von E. Wollny, Bd. 'iX s. 15.j. 188(). 



