182 



i öster och norr konungen af Indien, af de våra kalladt 

 „Mugno" *); han har hittills visat Persien tecken hvarken 

 af vänskap eller fiendskap. På denna sida ligger där- 

 emellan det lilla riket Kandahar. hvilket innehafves af en 

 anförvandt till schahen, i vester och norr, i ett hörn icke 

 långt från Kaspiska hafvet, bo georgierne, kristna till reli- 

 gionen, särdeles tappre soldater och den persiska kronan 

 mycket hängifne, ehuru de äro frie män. I Persiens tjänst 

 och på dess gränser hafva desse fört ett blodigt krig mot 

 turkarne och föra det ännu, efter att hafva förlorat en del 

 af sitt land och sin vigtigaste fästning Tiflis, hvilken lik- 

 väl, enligt uppgift af ett sändebud, blef återeröfrad medan tur- 

 karne hade vändt sig mot Tauris, en dag efter det vi läm- 

 nat denna stad. Som bevis härför uppvisade han 2,000 

 hufvuden af fienden. Jag håller det för sant, emedan jag, 

 utom af andra, har hört det af några mycket trogna, pålit- 

 liga armenier, med hvilka jag är bekant. Sedan jag nu för 

 större tydlighets skull redogjort för gränserna, går jag öfver 

 till det sista kapitlet. 



IV. Staden Ormus -■^) är icke blott hufvudstad för 

 hela det lilla riket vid Persiska viken, utan den är ock det, 



-'•} Ormus eller Hormus, portugisernas Formosa, låg vid den gamla 

 stråtvägen från Persien till Indien. 1514 eröfrade Alfons d'Allniquerque 

 det åt portugiserne, hvilka innehade det till 1622. Efter deras fördrif- 

 vande drog Bender Abhasi, som uppstått midt emot ön, handeln till 

 sig, för att i sin tur lämna den åt det nyare Abu Schehr. Öfver öns 

 läge och handel jmfr. Alfons d'Alhuquerque sjäf, Commentarios, Lisboa 

 1774, hand 4, pag 217; vidare Alberi, a. a. ser. III, vol. 2, pagg. 5 f. 

 Teixeira har till sina Relaciones del origcn etc. Persia, Amberes 1610, 

 fogat en breve relacion del principio del regno Hormuz y de sus reyes 

 hasta el tiempo en quc los Portugueses lo occuparon, siguiendo la historia 

 de Torunxa, rey del mismo regno. Titeln på detta verk af Turunschah 

 kallas Xa nomå, que es relacion del rey, alltså väl snarare Schahnu- 

 mai än Schahnameh. Jmfr. också i synnerhet Ptitter, a. a. VIII, pagg. 

 726, 772, 777, 739, 740; Istachri, ed. Mordtmann, pagg. 16, 19, 68, 77 

 (enligt hvilket ett Hormus förut låg midt emot ön Dscharun, som se- 

 nare kallades Hormus, såsom ock hos Putter), 78, 79, 162; Maräsid, 

 III, pag. 314; Muschtarik, pag. 439: Barbier, a. a. pag. 595. 



*) den andra handskriften har Mugur. 



