2G2 



I de första häftena af den af honom utgifna ,,Forstlich 

 naturwissenschaftliche Zeitschrift" 1892 offenthggjorde äfven 

 dr friherre C. T. v. Tubeuf i Miinchen en beaktansvard af- 

 handhng: „Die Krankheiten der Nonne (Liparis monacha)", 

 i hvilken han emellertid intager en tvifvelaktig hållning emot 

 dr Hofmanns förhoppningar beträffande betydelsen af flache- 

 rins spridande på konstlad väg. 



Också han har gjort renodlingar af de i de sjuka lar- 

 vernas spuma befintliga bakterierna och därvid onekligen 

 förfarit mer metodiskt, än prof. Hofmann. Därvid erhöll han 

 upprepade gånger en kort bacill, hvilken odlad i gelatin fö- 

 retedde stor analogi med Hofmanns bacillus B och måhända 

 är därmed identisk. Han kallar den tillsvidare bacteriiim 

 monachae. Förutom denna bakterie funnos äfven, säger han, 

 gelatinan lösande ,, förruttnelsebaciller", något större och 

 längre än de förra. 



Ympförsök med bacterium monachae slutade visserli- 

 gen med döden för de ympade larverna, men de dogo först 

 småningom, den ena en tid efter den andra, och sjukdo- 

 mens förlopp var ingalunda så snabbt, som vid andra mer 

 spridda farsoter. En del larver dogo i en behållare, hvarest 

 födan besprutats med kultiverade bakterier, först efter 13 

 dagar. Larvernas motståndskratt är ofta stor och alltid 

 olika för olika individer. Flacherin hos dessa nunnelarver 

 förhöll sig sålunda betydligt annorlunda än hvad fallet var 

 hos silkesmasken, som vanligen går till grund redan 12 å 

 24 timmar efter infektionen. 



Också ute i naturen voro resultaten icke likartade. På 

 en ort, där flacheri utbrutit bland larverna, uteblef visserli- 

 gen fjärilsvärmningen, men på en annan föreko mmo täta 

 fjärilsvärmar, oaktadt flacheri äfven där observerats. Sjuk- 

 domen uppträder sålunda icke likformigt stark och man kan 

 därför icke enligt v. Tubeufs åsikt förlita sig på dess värk- 

 ningar, då oaktadt dess uppträdande larverna kunna under 

 hela sommaren kaläta skogarna och en så stor del af dem 

 förbhfva friska, att en svärmning af fjärilar inträder och 

 därigenom härjningen vidare utbredes. v. Tubeuf antager 



