. 268 



login. Det bevis, de kunde sägas gifva för möjligheten att 

 artificielt utbreda flacherin, vare sig sedan att denna härrör 

 af Hofmanns och v. Tubeufs bacill eller af den af Schmidt 

 odlade eller någon annan, äfven detta bevis är ingalunda 

 tritaget från allvarliga invändningar ^). 



Också drager v. Tubeuf icke blott starkt i tvifvels- 

 mål, utan förnekar i en afhandling „Ueber die Erfolglosig- 

 keit der Nonnen-Vernichtung durch Bakterien-Infektion" ^•) 

 helt och hållet möjligheten däraf, att infektionen i de nyss 

 ofvan omtalade försöken erhållits på sätt, Schmidt antagit. 



Han upprepar sina redan förut gjorda invändningar 

 och framhåller att infektionen äfven i laboratoriet enligt alla 

 hans tidigare och senare försök visat sig mycket långsam- 

 mare, än hvad förloppet i Ratibor o. s. v. anger, och att 

 därför redan flacherins hastiga inträdande därstädes förhin- 

 drar antagandet af hvarje faktiskt sammanhang mellan denna 

 och de utströdda infektionsföremålen. Genom utsående af 

 några tusen inficierade larver kan man i alla fall icke ut- 

 sprida på långt när ens så många baciller, som redan förut 

 måste antagas finnas ute i skog och mark, äfven om inga 

 flacherisymptom ännu trädt i dagen. Också då flacheri ut- 

 brutit spontant och således bacillmängden i det fria varit 

 oerhördt större än den, som af människor kan dit införas, 

 har det oaktadt denna mängd ej sällan icke varit nog för 

 att hindra talrika larver att förpuppas och bli fjärilar, hvilka 

 åter grundlagt en härjning för ett följande år, eller ock 

 hafva, om flacherin inträdt tidigare på sommaren, de sista 

 larverna i alla fall oftast dött först efter flere veckor. På 

 grund häraf anser sig v. Tubeuf kunna draga den slutsats 

 att, tvärt emot Schmidts påstående att larverna förut voro 

 friska, flacherin redan förefans i Ratibor, då denne där 

 gjorde sina infektionsförsök, ehuru slutfenomenen (det s. k. 

 „Wipfeln", de sjuka larvernas anhopande i grenspetsarna) 

 inträdde först några dagar efter, men ingalunda på grund 



') Se Schmidt själf, 1. c. p. 31. 



2) Forstl.-naturw. Zeitschrift II, pp. 113—126 (Mars 1893). 



