IX SE KTL IF VET I ARKTISKA LAX DER 



arter omnämnda såsom förekommande i Lappland, alla iakt- 

 tagna af Linné sjelf nnder hans resa. 



Under åren 1784 — 1795 beskref Linnés lärjunge och 

 efterträdare i Upsala C. P. Thunbekg i sina disputation er 

 om svenska insekter äfven rätt många arter från höga nor- 

 den. Sjelf hade han dock ej besökt dessa trakter, och 

 noggrannare uppgifter om arternas förekomst lemnar han 

 efter den tidens sed ej. 



Åren 1798 — 1799 besöktes Torneå lappmark samt 

 norska Finmarken af italienaren Acerbi, som i sin berättelse 

 öfver resan beskrifver och af bildar 28 arter, flere dittills 

 okända. 



Någon utförligare kunskap i entomologiskt hänseende 

 om det arktiska Skandinavien erhöll man dock först genom 

 professor J. W. Zetterstedts resa sommaren 1821. Han fär- 

 dades genom Torneå lappmark öfver Torneå träsk till Ofoten 

 i Norge och derifrån till Alten samt genom Kautokeino, 

 Karesuando och Muonioniska åter ned till Haparanda. Re- 

 sultaten af denna resas undersökningar finnas intagna i hans 

 år 182S utkomna »Fauna insectorum Lapponica» samt 

 »Insecta Lapponica», utgifven 1840. 



Bland vigtigare entomologiska forskningsresor, hvilka 

 för öfrigt företagits inom den arktiska delen af svenska och 

 finska lappmarken, och h vilkas resultat till större eller 

 mindre del blifvit offentliggjorda, må nämnas: fil. mag. 

 Fredr. Gr. Sanmarks till Torneå lappmark 1819 och 1820; 

 R. F. Sahlbergs och Gr. A.sps till Torneå lappmark, Ivalo- 

 joki och Finmarken 1830; professor Bohemans till Luleå 

 lappmark 1843; professor P. F. Wahlbergs till Luleå lapp- 

 mark 1843 och 1845 samt till Torneå lappmark och Vest- 

 Finmarken 1847; professor F. W. Mäklins till Kuusamo 

 lappmark 1847 och till Enontekis 1858; J. Sahlbergs och 

 A. Palmens till Torneå lappmark och Finmarken 1867 samt 

 J. Sahlbergs till Imandra och Kantalaks på Kola-halfön 



407 



