RÄTTEN TILL SKOGSAVKASTNINGEN Å BISKOPARNAS SÄTESGÅRDAR. [0] 
rätt å skogen vid Ekesås prästegård, så uti in- och utägor, på samma 
sätt som biskopen redan 3å biskopssätet och därunder tillydande ägor 
samt de i Hemmesjö socken biskopen i Växjö tillslagna hemman i grund 
av konung Johans donationsbrev, förläningsbrevet den 31 . maj 1613 
och confirmationsbrevet den 22 april 1621 samt kungl. resolutionen den 3 
september 1738 en fullkomlig frälse frihet innehade, vilken dessutom Kungl. 
Maj:t därmed till alla delar ytterligare stadfäste och konfirmerade. (Bil. 3.) 
Av denna märkliga resolution synes framgå att med besittning under 
frälsemannarätt även av boställsjord ansågs följa fri disposition till skogs- 
avkastning även utöver husbehovet och vidare, att biskopen i Växjö an- 
sågs beträffande sitt biskopssäte och sina löningshemman äga sådan frälse- 
mannarätt, så att då han erhöll samma rätt även för Ekesås, erhöll han 
beträffande denna prästgårds skog just den fria dispositionsrätt över 
skogen, som han vägde över biskopsjorden, och som han behövde för 
att erhålla medel för att förbättra prästgården. 
Även i skogsförordningen av den 10 december 1793 finnes icke någon 
särskild föreskrift om biskoparnas skogar. Men i $ 17 tillförsäkras rid- 
derskapet och adeln rätt att »nyttja enskild och avvittrad skog, såsom 
de dem i nåder förunte privilegier innehålla»; och vidare stadgas i$ 19 
»äger eller besitter ofrälse man säteri- eller frälsejord genom laga fång, 
njute därå samma rätt till skogens nyttjande som frälseman». I avse- 
ende å boställen stadgas endast, att boställshavare, evad han är militär, 
civil eller präst äger nyttja den skog, som bostället tillhör, till husbehov, 
men ej till salu. 
1803 års skogsordning innehåller ordagrant lika lydande bestämmel- 
ser i dessa avseenden. ; 
Även från 1800-talet föreligga fall, som hävda biskoparnas fria disposi- 
tionsrätt till skogsavkastningen å deras löningshemman. I detta avse- 
ende hänvisar jag till rättegången mot biskopen i Karlstad, Bjurbäck, i 
vilket mål biskopen åberopade icke blott Ekenäs säteriegenskap utan 
sin dispositien därav under frälsemannarätt därför att bostället upplåtits 
till avlöning åt biskop. Såsom närmare framgår av bil. 4 instämdes biskop 
H. G. Hultman i Växiö år 1873 till vederbörande häradsrätt att stånda ansvar 
för det han sålt skog från sina löningshemman i Hemmesjö samt ersätta 
den sålda skogens värde. ' Såväl häradsrätten som sedermera Kungl. 
Maj:ts och Rikets Göta hovrätt frikände emellertid biskopen, enär han 
såsom innehavande dessa hemman under fullkomlig frälsefrihet ägde rätt 
att fritt disponera över skogsavkastningen. 
I den föregående avdelningen av detta kap. har jag närmare redogjort 
för 1866 och 1894 års skogsförordningar. Dessa innehålla närmare före- 
skrifter om huru skogsavkastningen utöver husbehovet å ecklesiastika 
