RÄTTEN TILL SKOGSAVKASTNINGEN Å BISKOPARNAS SÄTESGÅRDAR. 19 
afskrift företedde, med Konung Gustaf den 1:stes stadfästelse försedde, Donations-Bref å 
ifrågawarande Boställe, så har Kongl. Maj:t funnit denna anmärkning icke sakna grund, enär 
Collegium » uti dess öfwerklagade Utslag, icke annorledes pröfwat och afgjort ifrågawarande 
ansöknings-ämne, än medelst ett enkelt förklarande, att då ett af Kammar-Archivi-Contoiret 
meddeldt TIorde-Boks Extract för den 10 TIanuarii 1822 upptagit Ekenäs för ett Krono- 
Hemman, Collegium funnit samma Hemmans natur derigenom wara utredd och bestämd. 
Beträffande därefter sjelfwa hufwudfrågan, eller hwad natur berörde Boställs-Hemman rältte- 
Jigen äger, hafwa under pröfningen deraf, följande omständigheter hos Kongl. Maj:t före- 
kommit, nemligen: att Ekenäs med några underlydande Torp, efter hwad styrkt wore genom 
Originalet till ett hos Kammar-Collegium af Biskoppen Bjurbäck i afskrift förewist Donations- 
Bref af år 1431, försedt med alla fornålderns kännetecken af tillförlitlighet, blifwit berörde 
år Tisdagen näst efter S:t Eriks dag af Wäpnaren eller Frälsemannen Alexander Thorstensson 
och dess Hustru Wälborna Ingeborg Thorsborgsdotter skänkt till Prästbord uti Kihls för- 
samling till ewärdelig ägo, och finns samma Boställe uti Gäfwo-Brefvet för Sätesgård benämdt; 
att Ekenäs genom MWesterås Recess icke-till Kronan blifwit indraget, utan bibehållit sin 
Frälse-natur. alldenstund Donationen, äldre än Iorde-Böckerna, finnes vara erkänd och stad- 
fästad år 1535 af Konung Gustaf den I:ste, år 1561 af Konung Erik den XIV, år 1582 af Carl 
den IX i egenskap af Hertig till Södermanland, Nerike oeh Wermeland, samt år 1621 af 
Carl Philip såsom Hertig till berörde Landskaper, på sätt hos Kongl. Maj:t nu blifwit ådaga- 
lagdt, medelst uti Original förewiste Kongl. Bref, hwaraf det förstnämnde, eller Konung Gustaf 
den I:stes Stadfästelse-Bref, har blifwit omförmäldt och anteknadt uti det af Kongl. Kammar- 
Collegium åberopade Kammar-Archivi-Iordeboks-Extract; att den af Kammar-Archivi-Contoiret 
meddelade, och af Collegium uti dess öfwerklagade Utslag godkände uppgift, det någon 
Prästegård i Kihls församling icke i Iorde-Böckerna finnes antecknad, förr än ifrån och med 
år 1686, jemwäl bestyrker Ekenäs Prästebords Frälsenatur, emedan efter Kongl. Resolutionen 
på Adelns Beswär af den 10 november 1650, $ 9 Frälsehemman den tiden woro uteslutne 
från Iorde-Böckerne, hwilket, hwad Ekenäs angår, icke kunnat äga rum derest detsamma hört till 
Krono- eller Skatte-Hemman; att den omständigheten, det Ekenäs uti Iordeböckerna upp- 
tages såsom Kronohemman, så mycket mindre bewisar något emot dess uråldriga Frälse- 
egenskap, som, efter hwad häfderna upplysa, alla Prästebord, utan åtskillnad på Krono eller 
Frälse, blifwit uti de efter 1724 års Riksdag förändrade Iorde-Böcker uppförde uti Krono- 
Columnen, men icke desto mindre fortfara, i stöd af flera utfärdade Konunga-försäkringar, 
att wara antingen Krono eller Frälse, allt efter som de af Kronan eller Frälseman äro skänkta. 
Wid öfwerwägande af alla dessa omständigheter, och då Iorde-Bok icke kan äga wittsord, 
när deremot förekommande laga Bewis anser Kongl. Maj:t det wara tillräckeligen upplyst 
och utredt att pastors-Bostället Ekenäs icke är något Krono- utan purt Frälse-Hemman; 
hwadan ock Kongl. Maj:t i nåder pröfwar rättwist, att, med upphäfwande af öfwerklagade 
Utslaget, hwarigenom anteckningen uti Iorde-Boken i afseende på Prästebordet Ekenäs blifwit 
godkänd, förklara, det bör Kammar-Collegium låta uti Iordeboken öfwerföra oftaberörda Präste- 
bord ifrån Krono- till Frälse-Column. Hwilket wederbörande till underdånig efterrättelse länder. 
Datum ut supra. 
CARL JOHAN. 
(E2:S) 
Å. R. Vv. Prinzencreutz, 
Bila 2: 
Tustitie-Rådet Grefve G. A. Sparre: »Af handlingarne inhemtas, att ifrågavarande hemman 
N:o I, ?/s mantal, Wantaröd uti Kronans jordeböcker varit, ifrån det Skåne afträddes till 
Svenska Kronan intill dess jordeböckernas form, i följd af Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers 
år 1723 fattade beslut, förändrades, anteknadt under titeln: »Geistlighetens hemman», men 
sedermera, då denne titel upphört och jordeböckerne, i enlighet med Kammar-Kollegii Bref 
d. 10 Dec. 1724, inrättats med allenast tre kolumner, upptagande skatte-, krono- och frälse- 
hemman, införts i kronohemmans-kolumnen, enär underrättelse icke kunnat erhållas om detta 
hemmen blifvit till kyrkan gifvet af Kronan eller frälseman: att sedan, vid den efter Skånes 
afträdande till Sverige d. 18 Sept. 1662 i Malmö afslutade recess, blifvit stadgadt, att, 
likasom af hemman i allmänhet inom denna landsort erlades så kallad Kongs- eller termin- 
skatt, sådan skatt jemväl af Adeln för dess frälsegårdar skulle erläggas, likväl allenast med 
9 daler 10 öre för helt hemman, hvilken skatt nu utgår för krono- och skattehemman med 
18 daler 20 öre och, enligt 7 $ i Beslutet på Landtdagen i Malmö d. 23 Dec. 1669, för 
