24 J. E. WRETLIND. 
tes barken vid brösthöjd (1,3 meter öfver marken) på alla träd, som stodo 
intill ”/, meter från mätkedjan på dess vänstra sida. Genom detta för- 
farande komma de grövre trädklasserna att företrädas av något större 
provträdsmaterial än smådimensionerna, då den teoretiska bredden av 
taxationsbältet för varje grovleksklass blir lika med 
| diametern vid roten 
RR 
de I 
2 
Provträdsbältets ringa bredd frestar emellertid till ytterligare övertaxa- 
tion av större dimensioner, då avståndet från mätlinan till dem förefaller 
kortare, än då det gäller smådimensioner. På grund av mindre trädantal 
0.20 
0.10 
CA 
0.00 197 200 196 153. 103 ; 
cm. vid brh 
2AR2SK3A 420 46 52 58 
Fig. 2. Taxationsprocenten för tallbarkstyp n:o 1. Den streckade linjen markerar procen- 
tens storlek, beräknad efter brösthöjdsdiametern utan hänsyn till rotansvällningen. (De små 
siffrorna nedtill ange antalet provträd och de svarta punkterna de däremot svarande 
taxationsprocenterna.) 
i de grövre stamklasserna och den bearbetningsmetod, som valts, var 
emellertid en större taxationsprocent här önskvärd. För att pröva i vad 
mån provträden kunna anses representera skogarna, har i tablå 6 taxa- 
tionsprocenten uträknats i förhållande till vid timmerräkning funnet träd- 
antal, varvid det visar sig, att procenten i förhållande till sin litenhet 
ökas rätt jämnt med stigande brösthöjdsdiameter men hastigare, än tjock- 
leken vid roten synes fordra (figur 2). 
De undersökta skogarna äro sammanförda efter skogvaktardistrikten 
(se kartan), vilka i likhet med vid den förutgående timmerräkningen upp- 
delades i sammanlagt inemot 100 räkneskiften av rätt växlande areal. 
Härmed avsågs, att skogen inom varje skulle bli i möjligaste mån enhetlig. 
Inom räkneskiftena skildes ej mellan olika markboniteter och åldersklas- 
ser, utan alla träd över 18 cm. vid brösthöjd på bark sammanfördes till 
