OM TALLENS OLH GRANENS BARK. 
fd 
(ST 
AT 
ameter på bark = 40 cm., trädets höjd = 20 meter och stubbhöjd = 2 dm. 
Sko oj mm mm. Differens i 
kronor för 
- 6 | ; i = barktjocklek | 
Rö | - a | 
gp AE : SS | 76 30 34 38 Se 64 mm. och 
SH ”E Eee HE = 
fm mer och kolved 36 mm:s'92 mm:s| 
bark bark 
7 T 
FIRE RrAgss Ler IgE 124] 201 X II| 19! Xx 111185 x 11”) ry! Xx 11) 16' Xx 11714 XII” 
4 Xx 10] IS Xx 107] 15 x10"l 14 x9" 14 xX9” PAT IG ES LON sERGSLOR NH ILEO GOT 
H x 32 I TA x FK | 16' x Hl Ve pr é | NS FE fe 
Lå a! ” 2 ' ' ' 2 A 2 
45.9 oh 4419 44,9 34,6 3306 32.6 32,6 31,6 30,6 
7+97 Ja51 Jo32 6,73 6,47 6,21 5:94 5,69 5544 2,16 2,07 
1,91 2,14 2,09 5,86 0,22 0,55 6,40 6,66 6,87 
7 7 7 9 9 9 9 9 9 
O,13 , O,13 O, 15 O,533 0,36 O,539 0,38 0,60 0,62 | 
HI 
8,10 1,66 1,47 1,26 1,03 6,80 | 6,52 6,29 6,06 | 2,14 | 1,60 
3,00 7:74 7,50 7,26 7501 0,78 | 0,34 6,30 6;06 
O,931 0.909 0,887 0,8653 O,844 0,824 0,803 0,7834 0,764 
8,59 8,32 3,46 5,39 Sy31 3,23 ,14 I,04 7593 
| 
BETS EST 2 CITOL IT | 18 SIT TZ TT | 16] X 11”) 15 XII] 14” KX Irö| 13 Xx II 
solsken |I17 08 Ir7 8 18 x87 | 18 x8” 19 x8” | 19: x8r |201x 8 
Vv t A I I t a ; RF AL je 
32,6 31,6 36,6 35,6 35:$ 3455 3456 33,6 33.6 
6,61 6537 5,34 5»38 5»40 5,15 4:97 4585 4,68 1,65 1,69 
5»8r 6,10 3>81 4,12 3594 4,33 4321 49:48 4535 
2 »” d d ”- 
8,5 8,3 5 75 5 S 725 $S 75 
0,49 0,32 0,29 O,31 0,30 0,34 O;32 0,36 0,33 
T,io 6,89 | Gsi3 5,89 5,70 5,49 5,29 521 5,01 | 1,87 1,88 
vilken här 
formklass 
enligt MAASS ansetts uppgå till 4 94 av totala diametern. För 
0,65 har den genom mittmått erhållna kubikmassan för kol- 
veden korrigerats genom multiplikation med faktorn 1,05. 
ringen 
Vid apte- 
har stockmedellängden pr träd hållits så nära 135' som möjligt. 
Av kalkylen främgår, att en ökning i barktjockleken om endast 1 240 
av diametern på bark sänker trädets värde med i genomsnitt 3,8 20, 
vilket för formklass 0,70 motsvarar 28 öre pr träd (3,76 20) och för form- 
klass 0,65 25 öre (3,8 4), under det kubikmassan, vilken, då höjd och 
formklass äro konstanta, ändras med samma procent som grundytan, 
endast minskas med 2 Yo. 
I samma mån, som prisskillnaden mellan 
grövre och klenare dimensioner blir större, sjunker även värdeutbytet 
hastigare vid stigande barktjocklek. Värdet av det enskilda trädet sjun- 
ker språngvis och häftigare vid lägre formklass och mindre stockantal. 
För ett helt bestånd sker emellertid prisfallet successivt, varför en ut- 
jämning av värdekurvan är berättigad, då det gäller en jämförelse mellan 
olika barktyper. (Fig. 10). 
