44 Ja ER WRELTLIND, 
Undersökningar om barktjockleken på olika delar av tallstammen ha 
publicerats av A. Maass (Skogsvårdsf:s tidskrift, fackuppl. år 1908, sid. 
438, och 1911 förut citerad uppsats) och T. JONSON (Skogsvärdsf:s tid- 
skrift 1911 förut citerad uppsats). Den genomgående tunnare bark, sär- 
skilt i övre stamdelar, som den senare funnit, beror med säkerhet till 
stor del på undersöksmetoden, då JONSON för Sörlandstallen använt sig 
för Norrlandstallen av mer eller 
av stamanalyser fran Malingsbo och 
mindre nyfällda linjeträd från Hamra kronopark. I båda fallen måste 
man nog räkna med krympning av barken, särskilt å stamanalystrissorna, 
som väl i regel fått ligga ett eller annat dygn innan de mätts. 
Granbarkens tjocklek på olika avstånd fran roten har undersökts av 
A. Maass (Skogsvårdsf:s tidskr., fackuppl. 1908 nyss citerad uppsats). 
Han ordnade sitt material, 51 st. granar från Särna, i höjdklasser, för 
att 
farande verkar, återges här nedan MAASS' provträdsmaterial för höjdklas- 
vilka barkmedelprocenterna uträknades. För visa, huru detta för- 
Sen mörmeter: 
| | Medeltal. 
| | = SA ra > VANAN S - 
Diameter | I 2 ln i: ; St 
| Antal un-| = . >?) Barkens dubbla tjocklek vid en höjd | 
Höjd- 13 m. ALOE I HONA : Ra 
) frå dersökta : 7 1 meter av 
je rån ; Å o 
klass AL stammar. Alder | Höjd |3 2» 3 , 
marken. | | SIS Le A,5 7,5 10,3 13,5 
| 0 St pg 
| 305 - - . 
| | å 7 sl 1 procent av motsvarande diameter 
m. | em. st. | åar 1500 VA med bark. 
UU I 
| Ja 
18 5 2 34 17,6 Ian LOGG Si 9,3 254 I 1,6 
20 12 390 INI7LS | 357 6,2 6,2 6,7 8,9 10,4 
25 3 TO Ten LenS ig NS 7,2 6,6 7,0 | IO 
| 35 I 100 | 19,72 | 10,9 O,4 4,0 ,2 As5 8,3 
Medeltal 140 | 17,8 1443 6,7 (ON 6,9 8,7 10,4 
På grund av undersökningens resultat söker MAASS hävda, att barkens 
kubikmassaprocent, för såväl tall som gran, sjunker med stigande höjd 
hos träden samt ökas ej med stigande brösthöjdsdiameter. Av materialet 
tyckes till och med framgå, att för granen barkkubikmassaprocenten skulle 
sjunka, när diametern ökas, och alltsa förhålla sig analogt med detta träds 
barktjocklek vid brösthöjd (se sid. 14). 
För att i någon mån klarlägga denna fråga hava vi bearbetat tvenne 
observationsserier om resp. 40 och 064 st. granar ifrån Bodens revir i 
Norrbotten.!  Provträden utgöras av nyfällda provstammar, som klavats 
! Den första provträdsgruppen härrör från Brännbergstrakten och har uppmätts av förf., 
den senare åter från Lappträsk och Krokträsk kronoparker, och har godhetsfullt tillställts 
oss av €e. jägm. 5. Petrini. 
