50 J. EE. WRETLIND. 
fallande tendensen Nos tallbarkens diameterprocent vid brösthöjd torde ät 
minstone delvis vara beroende på savbarkens inflytande. 
Då glansbarkens tjocklek i allmänhet utgör endast 3 a 4 HP av dia 
metern med bark, under det skrovelbarken uppgår ända till 8—19 7/6, inses 
att tallens barkkubikmassaprocent till största delen skall bero av den 
senare, vilken därtill har största inflytandet på grund av de nedre stam- 
Brh-diam. 
på bark i cm. 
Fig. 14. Granbarkens tjocklek vid brösthöjd i Norrbotten. 
N:o 1. Brännbergstrakten, Bodens revir. N:o 2. Lappträsk och Krokträsk kronoparker, Bodens revir. 
N:o 3. Svanåträsk kronopark, Bodens revir, samt Morjärvstrakten, Kalix revir. 
9 = individuell observation. O medeltal för grovleksklass. 
Siffrorna vid medeltalen antalet observationer. Siffrorna utmed abscissan = medeltalen i mm. 
delarnas större grovlek. Vid brösthöjd är, som ovan framhållits, bark- 
diameterprocenten för tallen nära konstant. Det är fördenskull förklarligt, 
att tallens barkkubikmassaprocent visar sig röna obetydligt inflytande av 
diametern. Bleve materialet nog stort, borde likväl på grund av glans- 
barken en svagt sjunkande tendens bliva märkbar. 
Höjdens inverkan på tallbarkens kubikmassaprocent måste bero på, att 
