IMPEDIMENT OCH NORRLANDSINDELNING. 67 
Ovanför denna gräns befintliga marker utgöra alltså vår skogsproduktiva 
mark i egentlig mening. 
De ovannämnda tvivelaktiga områdena höra sålunda till impedimen- 
terna. Inom impedimenterna göres i stället en åtskillnad mellan skogs- 
produktiva impediment och rena impediment. 
Till de senare höra 1 främsta rummet sjöar och annat vatten, kala 
berg och andra stenimpediment, gallstränder och myrar. Till de skogs- 
produktiva impedimenten höra sådana marker, där ordnad skogsskötsel 
skall bedrivas, och å vilka påräknas ordinarie skogsproduktion, då av- 
kastningen understiger I kbm pr år och har. Somliga tallmossar och 
grankärr (med löv) kunna tänkas komma med här tillsammans med en 
del försumpade och bergbundna eller eljest särskilt karga marker. Dé 
skogsproduktiva impedimenterna taxeras på samma sätt som de pro- 
duktiva avdelningarna men redovisas särskilt. 
Impedimentbegreppet betyder då ej improduktiv mark, vilket det 
egentligen i realiteten heller aldrig har betytt, utan mark med lagre 
produktionsförmåga än normalt. Genom denna anordning kan bonite- 
ringen antagas riktigare verkställd, samtidigt som en naturligare för- 
delning av markerna i samhöriga grupper äger rum. 
Dispositionen över till Statsverket indragna bo- 
ställen inom Jämtlands län. 
Efterföljande tablå utgör sammandrag från av undertecknad under år 
1916 upprättad redogörelse över dispositionen av samtliga till Statsverket 
indragna boställen inom Jämtlands lan.? 
Av detta sammandrag framgår, att från indragna boställen ej mindre 
än i det närmaste 52,000 hektar avsatts till kronoparker. — Jämtlands 
län torde sålunda vara det län i riket, inom vi ket största arealen krono- 
parker erhållits från indragna boställen. — DäCtill kommer, att dessa 
kronoparker till huvudsakbhgaste delen utgöras av valbelägna, sparade 
skogar, vilka årligen lämna synnerligen stor och värdefull avkastning. 
1 Redogörelsen finnes införd i häftet IV av Norrlands skogsvårdsförbunds tidskrift 1916. 
