78 FÖRSLAG TILL EN RIKSINVENTERING AV NORGES SKOGAR, 
att medelfelet ej anses komma att överskrida + 2 å 3 Z. I vissa delar av 
landet anser man sig böra gå något tätare med linjenätet, i andra, där man 
har stora, mera enhetliga och sammanhängande skogsområden, något glesare. 
Man tänker sig göra början med de amt, över vilka man redan har tillfreds- 
ställande kartor, och sedan så småningom övergå till de andra. 
Detta är nu huvuddragen av den föreslagna taxeringen, 1 detaljerna er- 
bjuder den ett och annat av speciellt intresse. Arealens fördelning nedanför 
fjällen söker man bestämma dels på grundval av förefintliga kartor och sta- 
tistiska uppgifter, dels ock på de vid linjeinventeringen vunna resultaten. Då 
man även synes vilja använda befintliga kartor och taxeringar för en beräkning av 
skogs- och myrmark samt skogsmarkens fördelning på mark av olika bonitet etc., 
synes det åtminstone undertecknad, som om linjetaxeringen skulle lämna ett bättre 
resultat. Meningen synes vara att endast använda linjetaxeringen som ett kom- 
plement, men fråga torde väl vara, om ej linjetaxeringens resultat i det fallet 
är att föredraga framför kartornas uppgifter. Utan närmare kännedom om 
Norges skogsstatistiska material kan det synas förmätet att yttra sig i frågan, men 
linjetaxeringen 1 Värmland gav så vackra resultat i avseende på de areal- 
uppskattningar, som direkt kunna kontrolleras, att man har all anledning att 
anse skogsmarkens fördelning på t. ex. olika skogstyper särdeles tillförlitlig. 
Det torde här förtjäna omnämnas, att den undersökning av värmlandstax- 
eringens material, som utfördes på uppdrag av skogsbolagen i Värmland och 
som avsåg att jämföra skogstillståndet på mark i bolags ägo med skogs- 
tillståndet på annan mark, gav vid handen, att man med ledning av linjetax- 
eringen även särdeles väl kunde bestämma t. ex. den areal, som står under 
kronans vård och förvaltning. På grundval av linjetaxeringen beräknades ut- 
marksarealen under statens vård till 63,000 har, medan domänstyrelsen i sina 
berättelser för samma taxeringsår anger 63,583,02 har, resultatet är som synes 
särdeles noggrannt. l 
Avverkningsbeloppet skall man söka bestämma genom lokalundersökningar, 
genom att låta därtill lämpligt folk hos varje skogsägare inhämta uppgifter 
om avverkningskvantiteten; sålunda ett förslag i huvudsaklig överensstämmelse 
med Värmlandskommissionens angående husbehovsförbrukningen. 
Skogskapitalet och den löpande årliga tillväxten bestämmes genom träd- 
räkning och provträd på taxeringsbältena. Själva uppskattningstekniken över- 
ensstämmer mycket nära med Värmlandskommissionens, dock har man av- 
stått från att uppskatta lövträdens löpande tillväxt, vilket med hänsyn till de 
betydande svårigheter, som dessa erbjuda, är fullt naturligt. 
Taxeringslagen beräknas bestå av åtta personer, som lagledare skall en 
högskolebildad man fungera. Arbetsprodukten anslås till 5 km. i genomsnitt per 
dag och lag, utgifterna för varje lag till 65: — kr. per arbetsdag. 
De åtta amt, som i första hand, skola taxeras äro Smaalene, Akershus, 
Jarlsberg och Larvik, Hedemarken, Söndre och Nordre ”Trondhjem samt 
Nordlands och Finnmarkens amt. För dessa beräknas en taxeringslängd av 
c:a 9.800 km. för en kostnad av 127,400 kr. Därtill komma åtskilliga ut- 
gifter för arbetslagens utrustande med instrument, materialets bearbetning etc. 
" Skogstillståndet år 1911 i Värmlands län på mark i bolags ägo i jämförelse med skogs- 
tillståndet på annan mark Redogörelse av kommissionen för försökstaxering av — — — 
skogarna i Värmlands län. Stockholm 1916. 
