SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS TIDSKRIFT 1017. H. I. 
LITTERATUR. 
Skogsuppskattning. 
UDO MULLER: Lehrbuch der Holzmesskunde. Zweite Auflage. Berlin 
1915. 400 sidor. Pris 13 Mark 50 Pfg. 
Tyvärr saknas 1 svensk litteratur något fullt modernt arbete rörande träd- 
mätningstekniken. Det är därför med stort intresse, man tager del av utländska 
nyheter på området. Det senaste verket är mig veterligt andra upplagan av 
Udo Millers Holzmesskunde. Första upplagan utkom successivt åren 1899 — 
1902. Innan en ny upplaga lämnade pressen, förflöt således 13 år. 
Udo Miller fattar trädmätningsläran som en självständig del av skogsve- 
tenskapen. Från densamma skiljer han skogsindelningen och skogsvärderingen 
samt med särskild skärpa den skogliga produktionsläran. Den senare anser 
han omfatta de naturliga lagarna för virkesproduktionen samt de yttre fakto- 
rernas inflytande härpå. Tydligen hänför han dit även lagarna för stammens 
byggnad. 
Arbetet är indelat i fyra stora huvuddelar behandlande massabestämning a 
liggande virke, massabestämning å stående stammar, uppskattning av bestånd 
samt ålders- och tillväxtbestämning. 
Som inledning till första delen nämner han några ord om mätningsobjektet, 
trädstammen, och de vanligast förekommande stamformerna. Han gär dock 
ej alls in på frågan utan övergår omedelbart till en översikt över använd- 
bara stereometriska formler och deras tillämpning i för stamkubering avsedda 
specialformler. Så följer en synnerligen omfattande redogörelse för olika klav- 
konstruktioner. För en svensk skogsman förefaller det något hårt, då den 
hos oss så gott som uteslutande använda klavtypen, den enkla järnklaven, å 
några få rader avfärdas såsom varande föga i bruk. Bland annat omnämnes 
även en svensk klave, nämligen den av Fellenius konstruerade. Dess uppta- 
gande 1 detta kapitel förefaller dock knappast motiverat. Det väsentliga hos 
densamma är ju en å en enkel klave anbragt kuberingstabell. Den borde så- 
ledes närmast ha behandlats i samband med dessa. Samma anmärkning kan 
för övrigt göras mot flera av de behandlade klavkonstruktionerna. 
Efter ett kort kapitel, 18 sidor, angående fysikaliska metoder för kubik- 
massebestämning, xylometri o. s. v. följer i andra delen en stort anlagd öf- 
versikt över användbara höjdmätare. "Tillsammans med skildringen av instru- 
ment: för mätning av diametern vid viss höjd över marken omfattar denna 
avdelning c:a 80 sidor. Aven här möter en representant för svensk trädmät- 
ningsteknik, den för flertalet svenska skogsmän helt säkert tämligen obekanta 
Borgslinds höjd- och diametermätare. Dessutom omnämnes på något ställe 
som hastigast vår vanliga stångklave. Tydligen har den ej lockat uppfinnare- 
" snillet i lika hög grad som de vanliga klavarna. Likväl borde den vara be- 
tydligt tacksammare att bearbeta. 
