KokO SKOGSADMINISTRATIONEN. 
flera statens verk gemensamt kunde anställas byggmästare med arbetsförmän och vana arbe- 
tare under sig med tjänstgöringsskyldighet inom vissa områden. 
Slutligen lovade generaldirektören, efter hemställan härom från flera mötesdeltagare, att 
domänstyrelsen skulle låta upprätta av materialförslag åtföljda normalritningar för några torp 
av olika storlek jämte tillhörande uthus, eller åtminstone sammanföra eller lämna anvisning 
på några dylika förefintliga lämpliga ritningar. 
Huru har det nya bokföringssystemet hittills verkat? 
Då utrymmet icke medgiver ett närmare ingående på detta mycket vidlyftigt behandlade 
ämne, inskränkes referatet att upptaga några av de huvudsakligaste anmärkningarna mot det 
nya systemet, under det att den ofta utförliga diskussionen om desammas berättigande här 
måste i huvudsak förbigås. Åtskilliga framställda erinringar mot systemet ansågos även 
komma att falla, då mötesdeltagarna genom besök i kommitténs lokaler, vilket efter inbjudan 
senare ägde rum, fingo en närmare inblick i arbetsmetoderna och materialets vidare be- 
arbetning. 
Från domänstyrelsens sida anmärktes bl. 
med det nya bokföringssystemet, såsom: 
1:0) Nödvändigheten av att hos domänstyrelsen vid räkenskapsårets utgång (eller under 
detsamma) uppgöra fullständiga kassaredogörelser för häradsallmänningar under skogsstatens 
förvaltning, för vilka utgifterna bestredes genom revirkassan. Med dessa redogörelser, som 
skulle översändas till K. B. för att hållas allmänningsdelägarna till handa, skulle följa ve- 
rifikationer, som därför måste ur revirens verifikationssamling utplockas och ordnas efter ut- 
giftstitlar. Domänstyrelsen finge för dessa allmänningar förskottera förvaltningsmedel, som 
det sedermera bleve styrelsens åtgörande att från allmännings styrelse återfordra. Även för 
ecklesiastika skogar under skogsstatens förvaltning ålåge det styrelsen att vid årsskiftena 
uppgöra särskilda kassaredogörelser, som skulle tillsändas domkapitlen (dessa redogörelser 
dock utan verifikationer). 
2:0) Enligt revisorernas förmenande vore kontrollen över, att medgivna anslag icke över- 
skredes, försvårad. Jägmästarna finge nu använda även inflytande skogsförsäljnings- och 
arrendemedel till utgifter och därjämte samtidigt hos styrelsen rekvirera kassaförstärkning, 
vilken kundé sammanlagt uppgå till lika belopp, som årets förvaltningsmedelsanslag för re- 
viret. Dessutom skulle styrelsen i den mån utgifterna ombesörjdes genom revirförvaltaren 
tillhandahålla förvaltningsmedel för exempelvis sockenallmänningar i Norrbotten, för vilka 
styrelsen icke ens prövade utgiftsförslag och vilkas driftkostnadsbelopp voro styrelsen obe- 
kanta. Även dessa förskott måste styrelsen från vederbörande kontant uppbära, då styrelsen 
icke omhänderhade några uppbördsmedel för dessa allmänningar, lika litet som för härads- 
allmänningar i Bergslags-, Östra och Västra distrikten, 
3:0) Revisionen hade att jämföra 12 olika kassaredogörelser (de månatliga) med eff enda 
utgiftsförslag. Då utgifterna på de olika utgiftstillarna icke voro balanserade från månad till 
månad i kassaredogörelserna för varje särskild skog, utan blott för reviret i dess helhet, 
dock i olika summor för domänfonden, kyrkofonden och andra fonder, hade revisionen an- 
sett det nödigt föra vissa specialräkningar för att få kontroll över, att jägmästarna för de 
skilda skogarna hölle sig inom de bestämda anslagen. 
4:0) Jägmästarnas och överjägmästarnas befattning med årsberättelse (statistik) bleve myc- 
ket försvårad, för överjägmästarna, så vitt syntes, nästan omöjliggiord, då de icke ha tillgång 
till det material, som erfordrades. Och även jägmästarna finge, sedan de avlämnat oktober, 
november och december månaders rapporter, icke till dessa hörande verifikationer åter, var- 
för även dessas material för berättelsen icke vore tillgängligt för dem. Den förutvarande 
kassajournalen med alla dess specificerade uppgifter om å-pris, stycketal o. s. v. gjorde års- 
berättelsens uppgörande jämförelsevis lätt. De nuvarande kassaliggarna voro icke så fullstän- 
digt specificerade, att därav finges ledning vid årsberättelsens uppgörande. 
5:0) Huru balanser — kronans utestående fordringar, eventuellt kronans skulder — skulle 
föras i de olika månadsrapporterna, syntes ännu icke vara bestämt. Att redovisning av dessa 
icke skedde i varje månadsrapport, vore uppenbart, och huru de månadsräkenskaper, som 
icke ut- och inbalanserade dessa fordringar och skulder, kunde anses fullständiga och av- 
slutade, vore svårt att förstå. 
Överjägmästare Barthelson omnämnde i bemötandet av dessa anmärkningar bl. a., att års- 
berättelsens upprättande alldeles icke bleve försvårad utan tvärtom avsevärt underlättad, då 
meningen vore, att de flesta bilagorna skulle erhållas genom kommitténs försorg, varför ar- 
betet å expeditionerna huv udsakligen komme att omfatta årsberättelsens text samt sådana ta- 
beller, till vilka uppgifter ej kunde utvinnas ur verifikationerna. 
a., att vissa svårigheter och ökade arbeten följde 
