MEDDELANDEN FRÅN STATENS SKOGSFÖRSÖKSANSTALT.-. 
Om skogsijordsanalyser. 
Av OLOF TAMM. 
Sedan lång tid tillbaka ha försök gjorts att på grundval av skogs- 
jordsanalyser bedöma jordens produktionsförmåga med hänsyn till det 
ena eller det andra trädslaget. Även för andra ändamål ha dylika 
analyser funnit användning, nämligen i och för ett vetenskapligt studium 
av ett flertal i marken försiggående processer. Det kan då vara av 
intresse, dels att i korthet redogöra för en del av resultaten på de 
kemiska skogsmarksundersökningarnas område, dels att söka klargöra, 
vilka metoder och tillvägagångssätt, som för våra svenska förhållanden 
böra vara speciellt lämpade, och vad de ha för värde. 
I föreliggande uppsats komma därför de här ovan framhållna spörs- 
toder, som pläga användas på Statens Skogsförsöksanstalts jordmåns- 
laboratorium. Därvid komma några därstädes utexperimenterade för- 
faringssätt att mera detaljerat beskrivas. 
1. Om skogsiordsanalysers betydelse för bedömande av marken. 
Sedan LIEBIGS revolutionerande uppfattning angående växternas nä- 
ringsförhållanden under medlet av 1800-talet fullständigt hade slagit ige- 
nom, blev problemet angående jordens mängd av olika växtnäringsämnen 
och dess bestämmande högaktuellt. Man hade fått klart för sig, att det 
var jordens halt av tillgängligt kväve, kali, fosforsyra o. s. v., som var ut- 
slagsgivande för kulturväxternas produktivitet, och kunde man blott ge- 
nom en kemisk analys av jorden ådagalägga, att brist på något av dessa 
ämnen förelåg, så hade man däri ett osvikligt medel att bedöma jordens 
värde och gödselbehov. Härvid hade man som utgångspunkt den be- 
kanta lagen, att växtlighetens utveckling regleras av det näringsämne, som 
i förhållande till behovet förefinnes i minimum. 
De förhoppningar, som från jordbrukshåll ställdes på den kemiska 
analysen, infriades emellertid ej. Detta torde huvudsakligen ha berott 
på två orsaker: dels att skörden påverkas av så många andra olika mark- 
faktorer utom halten av lättlösliga växtnäringsämnen, dels att de använda 
