OM SKOGSJORDSANALYSER. E77 
Eberswaldetrakten företogs år 1867 omfattande massa- och tillväxtunder- 
sökningar. S. valde nu bland de undersökta bestånden ut sex, tillhö- 
rande olika produktionsklasser men med i hans tycke ovanligt likartad 
mark: sand av senkvartär ålder. Prov insamlades från olika nivåer och 
analyserades dels på fosforsyra, dels medelst saltsyreextraktion på kalk, 
magnesia, kali och natron. Av analysresultaten uträknades så halten av de 
olika ämnena i olika jordskikt samt genomsnittshalten till ett betydligt 
djup (något varierande, men i varje fall omfattande det område, inom 
vilket tallens rötter sträckte sig.) — Saltsyreextraktionsmetoden hade 
redan i rätt stor utsträckning använts å jordbrukslaboratorier och accep- 
terades av S. på den grund, att han ansåg sig med densamma få med 
det mesta av jordens kalkhalt, vilket han ansåg vara det viktigaste. 
Tabell 1 innehåller SCHUTZES genomsnittsvärden för hela markprofilen 
i de olika bestånden. 
Tabeil 1. Markens halt av saltsyrelösliga växtnäringsämnen under 
tallbestånd efter Schitze. 
Durchschnittlicher Gehalt an in Salzsäure löslichen Nährstoffen in Kiefernböden 
nach SCHUTZE. 
Produlkttions- Fosforsyra Kalk Magnesia | Kali |  Natron 
| Nr klass P,O. CaO MgO K,O Na,O | 
| (Ertragsklasse) L VA VA VA | VA | 
| | 
I I O,0501 I ,38876 0,0484 O,0457 O,0129 
2 KS 0,0560 0,1622 0,0716 0,0632 0,0063 
3 I1/ III 0,0464 O,1224 0,0981 O,1235 070097 
4 KT 0,0388 0,0963 0,0800 0,0392 0,0020 
5 IV 0,0299 0,0270 050505 O,0241 0,0016 
6 NÅ O0,0236 O,0453 0,0438 O,0215 O,0031 
Tabellen visar, att jorden i de bättre produktionsklasserna innehåller 
mera fosforsyra samt i saltsyra löslig kalk och kali än i de sämre, me- 
dan magnesium och natron synas vara mera oregelbundet fördelade. S. 
drog då den slutsatsen, att magnesium alltid fanns i tillräcklig mängd, 
medan skogen var i högsta grad beroende av fosforsyrehalten samt kalk 
och kali. Det bör anmärkas, att de undersökta markerna ansågos som 
näringsfattiga. S. undersökte vidare humushalten och den mekaniska 
sammansättningen och fann därvid, att de bättre produktionsklasserna 
hade högre halt finare beståndsdelar i marken än de sämre. Humusen 
i de bättre bestånden lämnade vid extraktion med utspädd ammoniak 
en ofärgad till svagt gul lösning, medan de sämre produktionsklasserna 
lämnade en brun till svart lösning. (SCHUTZE'ska provet.) Han fann 
12. — Skogsvårdsföreningens Tidskrift 1917. 
