OM SKOGSJORDSANALYSER, 179 
Om denna svaghet, ifall vi våga benämna den så, i MULLERS för alla 
tider beståndande arbete förefaller E. RAMANN i sina markanalytiska 
arbeten vara medveten. Han kompletterar därför saltsyreanalyserna 
med fullständiga analyser eller sådana, där totala halten av alla de 
grundämnen, som i ej alltför ringa mängd ingå i marken, blir bestämd. 
Dylika analyser kunna alltid jämföras, då de innehålla en kemiskt exakt 
definierad halt av de olika ämnena, som ej kan variera utom gränserna 
för metodens ganska små försöksfel. Ur kemisk synpunkt är sålunda den 
fullständiga analysen en vida »skarpare» metod än saltsyremetoden. — 
De av RAMANN utförda undersökningarna, som särskilt omfatta mineral- 
fattiga jordarter — nordtyska sandjordar — ge därför i långt högre 
grad än TUXENS en möjlighet att bedöma det verkliga mineralogiska 
förloppet vid olika processer i marken. I gengäld ha dock analys- 
metoderna blivit mycket mera mödosamma, jämfört med enbart saltsyre- 
analyser. 
RAMANN förmår nu på grundval av sina analyser i viss mån klarlägga 
en serie viktiga processer i marken, såsom vittring och ortstensbildning, 
och på fullt objektiva grunder framvisa dessas samband med varandra. 
Härvid bygger han dock i mångt och mycket på redan av P. E. MULLER 
och andra uttalade åsikter. 
Man får efter att ha tagit del av RAMANNS arbeten angående dessa 
ämnen ävensom av hans grundläggande undersökningar beträffande 
skogsträdens näringsupptagande (15) en bekräftelse på P. E. MULLERS 
uppfattning, att det ur skogens synpunkt är viktigare att studera markpro- 
| Cessernas innersta natur än att sträva efter en på analyser grundad 
kännedom av markens halt av lösliga näringsämnen. Huru denna syn- 
punkt på en del håll lett till en ändrad uppfattning angående metoderna 
för skogsjordsanalysen, särskilt t. ex. för våra svenska förhållanden, skola 
vi i det följande finna. 
En för oss svenskar intressant, direkt slutsats ur det RAMANN'ska ana- 
lysmaterialet är, att de nordtyska slätternas jordarter, vilka faktiskt ligga 
till grund för så många i Tyskland utförda skogsbiologiska undersök- 
ningar, äro väsentligen mera genomvittrade och mineralfattiga än t. ex. 
våra vanliga, norrländska skogsjordarter. Detta harsin grund i de olika 
jordarternas geologiska uppkomstsätt och är sålunda fullt naturligt; med 
bestämdhet kan man emellertid påstå, att denna omständighet är den 
faktiska orsaken till åtskilliga för oss gynnsamma omständigheter beträf- 
fande humusbildning, föryngring m. m., vilka medföra, att vi i Norrlands 
klimatiskt karga trakter mången gång kunna framvisa relativt godartade 
skogsförhållanden. Det kan därför vara av intresse att här jämföra några av 
RAMANNS analyser med några sådana från Norrlands bättre skogstrakter. 
