OM SKOGSJORDSANALYSER. I 33 
SCHOENBERG undersökte två serier tallytor å terrasser i Oderdalen. 
Jordmånen var liksom å SCHÖUTZES undersökningsytor »Thalsand». Å 
de lägre terrasserna har man regelbundet de sämsta produktionsklasserna, 
a de övre de bästa. S. anser, att grundvatten-nivån låg på ett sådant 
djup, att den var utan inverkan på skogen. Denna borde då beträffande 
sin vattenhushållning vara enbart beroende på nederbörden och jordar- 
tens förmåga att kvarhålla denna. S. kritiserar SCHUTZE, som på liknande 
marker vill se kemiska orsaker till trädens olika produktionsförmåga, och 
menar sig ha genom sin undersökning ådagalagt, att den mekaniska 
sammansättningen hos jorden med därav beroende vattenhållande kraft 
(kapillär stigningsförmåga) på dylika sandjordar spela minst lika stor 
roll som jordens rikedom på mineraliska näringsämnen. 
SCHOENBERGS analyser strida emellertid ej direkt mot SCHUTZES; det 
är för övrigt helt naturligt, att halten av finmaterial och i saltsyra lätt- 
lösliga beståndsdelar i jorden följas åt, ty ju finare jorden är, desto större 
angreppsyta kan saltsyran vid extraktionen (jfr SCHUTZES analyser) in- 
verka på. Emellertid torde SCHOENBERG ha rätt däri, att det är klokast 
att se allsidigt "och söka så många orsaker som möjligt vid diskute- 
randet av det svåra problemet angående markens produktionsförmåga. 
VOGEL VON FALCKENSTEIN tar mera grundligt upp frågan om orsaken 
till, att ett begränsat områdes mycket likformiga tallmarker visade vä- 
sentliga skillnader i avkastningsförmåga. I Oberförsterei Eberswalde finnes 
ett område med flygsand (Schutzbezirk Melchov). På denna mark 
förefanns dels vacker tallskog med bokunderväxt, dels kalhyggen, vilka 
endast med svårighet låtit föryngra sig, dels svaga bestånd, som 
framgått ur gammal, degenererad skog. Den olika produktionsför- 
mågan på olika ytor kunde endast bero på olika behandling, och det 
gällde nu att se, om till följd av denna marken undergått någon för- 
ändring i avseende på de lösliga mineraliska näringsämnena, vilket sedan 
kunde tänkas återverka på produktionsförmågan. På grund av markens 
ovanligt likformiga karaktär förefanns det här ett sällsynt gott tillfälle att på 
vederhäftigt sätt avgöra, om det fanns någon verklig parallellism mellan 
halten av lösliga mineralbeståndsdelar och markens produktionsförmåga. 
För detta ändamål bestämde V. v. F. halten av i kokande saltsyra 
under en timmes tid lösliga ämnen ur prov från olika nivaåeri markpro- 
filen. Hans resultat återges i tabell 3. 
Kali- och natronhalten äro i tabellen i en del fall ej bestämda. Nr 
I b—i1 e äro hämtade från en markprofil i god tallskog, produktionsklass II. 
Nr 2b—2e härstamma från en genom kalhuggning degenererad mark, 
nu produktionsklass IV, förr II. Nr. 3 a—3e härrör från genom skötsel 
förbättrad, degenererad skog av produktionsklass III, förr IV. 
