OM SKOGSJORDSANALYSER. 189 
att bestämma den totala järnhalten. Just jämförelsen mellan dessa båda 
värden ger ofta en god inblick i markens allmänna vittringstillstånd. 
Att bestämma för skogen skadliga ämnen kommer sällan i fråga, då 
vår normala skogsmark vanligen är fri från sådana. Hit skulle man 
möjligen kunna hänföra bestämningen av fria syror i marken eller jor- 
dens s. k. surhetsgrad. Detta är en viktig undersökning, för vilken 
lämplig metod med det snaraste skall prövas vid Försöksanstalten. Det 
förut omnämnda s. k. SCHUTZE'ska provet avser något liknande men 
torde, som bl. a. TUXEN påvisat, endast kunna finna inskränkt användning. 
I regel framvisar en skogsmark högre bonitet för krävande träd, ju 
mindre sur den är; fullständigt neutral skogsjord finnes nog endast i 
kalktrakter och i sydligaste Sverige. 
De här omnämnda analysmetoderna ha alla varit avsedda för normal 
skogsmark. Vid undersökning av torvjord komma även en del andra 
metoder till användning, såsom askanalyser. Dessa motsvara de full- 
ständiga analyserna för normal skogsmark och ge ett exakt uttryck för 
torvens mineraliska näringshalt. Utom dessa kunna även extraktanalyser 
av olika slag komma till användning. Överhuvudtaget kan sägas, att 
torvjordsanalyser bättre förmå giva uttryck åt markens produktionsför- 
måga än analyser av vanlig jord. Med hänsyn till en torvmarks an- 
vändning till skogsbörd torde dock andra undersökningsmetoder än ke- 
misk analys vara att föredraga, såsom bestämning av torvens multnings- 
grad (i fält kan man lämpligen urskilja 3 grader) samt dess flora och 
botaniska innehåll. Dessa vägar föra minst lika säkert och med mindre 
kostnader till målet: ett rätt bedömande av torvens produktionsvärde. 
För jordbruksändamål ha däremot torvjordsanalyser funnit och finna 
alltjämt stor användning. (Jfr HJ. V. FEILITZEN, 6). 
Utom här anförda, mera kemiska undersökningsmetoder komma även 
rent mineralogiska och fysikaliska till användning. Hur man skall få 
en uppfattning angående de i marken ingående mineralen, skall i det 
följande beskrivas. Vidare är ofta markens mekaniska sammansättning 
eller fördelningen av olika kornstorlekar av stor betydelse dels för sko- 
gen, då en jord, rik på fina beståndsdelar, vanligen också är relativt 
näringsrik, dels för bedömande av olika jordarters tekniska egenskaper 
vid t. ex. dikning, grundläggningsarbeten o. d. För att lära känna 
kornstorleksfördelningen använder man s. k. mekaniska analyser, d. v. s. 
dels sållningar, dels slamningar. Härigenom kunna också ernås värde- 
fulla bidrag till uppklarandet av vittringsprocesserna, särskilt naturligtvis 
den mekaniska vittringen, ävensom nedslamning m. fl. företeelser i 
marken. 
I övrigt finnes en hel del fysikaliska undersökningsmetoder för mark, 
