238 LITTERATUR. 
bräder och andra större artiklar, såsom drittelstav m. m. 
väsentliga delar exporteras. 
Vill man skaffa sig en inblick 1 dessa förhållanden och i mycket annat 
rörande skogsbrukets huvudprodukt virket, bör man studera ÖPPERMANNS Skov- 
brugets Vare- og Handelslere. 
Arbetet är uppdelat i fem stora huvuddelar, behandlande virkets egenskaper, an- 
vändning, förädling, transport- och försäljningsförhållanden samt synpunkter 
rörande studiet av virket. 
Första kapitlet ägnas åt en redogörelse för trädslagens form och byggnad, 
varefter i tre kapitel avhandlas virkets egenskaper i allmänhet, vilka uppdelats 
dels i fysiska och kemiska, dels i mekaniska, dels slutligen i merkantila 
egenskaper. 
Bland de mest framträdande merkantila företeelserna hos virket är priset. 
Författaren framhåller, huru lågt värde trä har i förhållande till motsvarande 
mängder andra råvaror såväl i lanthushållningen som industrien. I många 
fall, t. ex. ifråga om träets utträngande såsom bränsle av kol och koks, har 
det visat sig, att man betydligt överskattat verkningarna av andra råvarors 
konkurrerande inflytande. Efterfrågan på trävaror är alltjämt i stigande med 
ty åtföljande stegring av priserna. Virkets kvalitet omnämnes vidare såsom en 
merkantil egenskap. Denna är långt mera sammansatt och invecklad, än man 
fordom varit böjd att antaga. Ett rätt bedömande av virkets kvalitet fordrar 
ingående kunskaper rörande användning och förädling, i många fall är det 
ej möjligt att fixera allmängiltiga kvalitetsfordringar. Den moderna skogs- 
skötseln har till stor del i sin hand möjligheten att producera kvalitetsvirke, 
och det är varje skogsmans uppgift att inom rimliga kostnader söka åstad- 
komma icke allenast stora mängder virke utan även vackert och gott trä. 
Efter att i ett par följande kapitel hava redogjort för förekommande fel- 
aktigheter hos virket samt lämnat en sammanfattning av de viktigaste trä- 
slagen, varvid bl.a. för Danmark uppgives en produktion av omkring 70,000 
kbm ek, 520,000 kbm bok och omkring 300,000 kbm barrträ, övergår för- 
fattaren att behandla virkets användning. Visserligen uppgives icke mindre 
än omkring 670,000 kbm eller i det närmaste 70 procent av inom landet 
producerat virke till bränsleförbrukning, men i enlighet med vad ovan fram- 
hållits, är det lätt att av innehållet i dessa kapitel rörande virkets användning 
sluta, att de kvantiteter virke, producerade inom landet, som återstå, nämligen 
omkring 20 procent bok, 40 procent ek, 20 procent av övriga lövträslag samt 
55 procent barrvirke, verkligen utnyttjas på ett mycket effektivt sätt. Dan- 
skarnas förmåga att rätt använda tillgänglig råvara av rundvirke kan betecknas 
såsom den röda tråden i denna framställning. 
Arbetets tredje del inledes med ett kapitel rörande skogshushållningens 
ställning till virkets förädling. Några allmängiltiga regler kunna emellertid 
ej uppställas. Sedermera skiljer författaren på tillverkning med handkraft ute 
i skogen, tillverkning med maskinkraft vid de större avverkningarna, varvid 
i regeln transportabla motorsågar komma till användning, samt slutligen fabriks- 
mässig tillverkning vid större anläggningar, belägna på ett avstånd av intill 
10 km från skogarna. 
I skogarna är det huvudsakligen halvfabrikat, som framställas, varvid i syn- 
nerhet barrträdet undergår förädling till plank, bräder och läkter, men tillverk- 
ning äger även rum av stängselpålar, sliprar, skaft- och drittelstavimnen m. m., 
, av vilka sortiment 
