272 OTTO HELLSTROM. 
för är 1914 
förhöjning i köptimmerpriSet............... s... sess0a is dederes enes sn Kl OO OR 
» 1 Fänta OCH ANNOLLEIIN Les 9s oc eds nike bsöcinede esse se dass ris nisse REK ÖS EEH 
i räntegottgörelse för fundtimret sö säs REA FRASER nee AE 17 1408 
1 TJÖrvaltningskostnaCler mössssceseers res keni er dee rdr e a on I I,720: — 
kr. I0,2073M6 
Den av herr W. beräknade vinsten för år 1914 reduceras härigenom från 
kr. 11,707 till kr. 1,440 eller 7,4 Z 1 stället 59 ? 
Det torde på grund av förestånde utredning med fog kunna påstås, att, 
om normala priser kunnat uppnås för rundtimret från Bjurfors, ingen anledning 
till att där bygga sågverk och driva virkesförädling förelegat. 
Beträffande Kar/sby gäller i tillämpliga delar, vad som anföres 1 avseende å 
Bjurfors. Det är dock ej riktigt, att för Karlsby anställa jämförelse med 
norrländska timmerpriser. Den stora vinst, som uppvisas i herr W:s beräkning, 
reduceras emellertid avsevärt vid en kritisk granskning. Likväl kvarstår det 
oaktat en så pass stor vinst, att sågningsrörelsen må anses vara fullt motiverad 
vid Karlsby, framförallt därför att sågverket redan fanns, då kronan inköpte 
egendomen. Då jag således beträffande rörelsen vid Karlsby kommit till detta 
resultat, har jag icke ansett nödigt att återgiva min kalkyl, på samma sätt 
som för Bjurfors. 
Av de båda här anförda fallen framgår, att förhållandena kunna vara så- 
dana, att sågningsrörelse på kronans skogar kan försvaras. Men det skall 
också vara under sådana förhållanden, att rundvirket verkligen icke kan avsättas 
till fulla priser. Det torde kunna påstås, att så numera kan bliva fallet 
på mycket få orter i landet och i så fall knappast annat än i dess sydligare 
delar. Detta beror nog på, att i Sydsverige sågverksrörelsen är fördelad på 
många och relativt små verk. Dessa driva i allmänhet sin rörelse efter 
mindre rationella principer, än vad är fallet i Norrland, och torde också av 
detta skäl icke alltid kunna betala samma pris som de norrländska verken. 
Men frågan om sågningsrörelsen såväl som annan industriell rörelse har 
även andra sidor än de, som framkomma genom en beräkning av den art, 
som herr W. anställt beträffande driften vid Bjurfors. Bland annat är viktigt 
att tillse, att största möjliga driftkoncentration kan åstadkommas. Därigenom 
ernås en arbetsbesparing och ett noggrannare utnyttjande av råvaran, som Ej 
är möjlig vid driftens fördelning på ett antal mindre driftsenheter. En till- 
verkning om t. ex. 10,000 standards i jämförelse med en på 1,000 standards 
eller mindre kan belastas med betydligt större kostnader för åstadkommande 
av moderna maskiner och anordningar. Med driften på ett modernt verk 
följer just denna så önskvärda arbetsbesparing och hushållning med råvaran. 
Det måste vara av en mycket stor betydelse, om, som jag tidigare i en upp- 
sats i denna tidskrift angående sågverksteknikens utveckling haft tillfälle på- 
visa, sågningseffekten kan höjas med omkring 8o 25, och samtidigt sågutfallet 
kan ökas med c:a 3 & endast genom användning av tunnare sågblad. Och 
än större blir utfallsvinsten genom den mera fackmässiga behandling, som 
följer med en större tillverkning, vilken kan belastas med större kostnader 
för ledningen av' arbetet. 
Även försäljningsresultaten för större tillverkningar äro och måste vara 
