SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS TIDSKRIFT IOI7. H: 3: 
LITTERATUR. 
Skogsbotanik. 
HANS MORGENTHALER: Beiträge zur Kenntnis des Formenkreises 
der Sammelart Betula alba L. mit variationsstatistischer Analyse der 
Phaenotypen. Promotionsarbeit. Separat-Abdruch aus der »Vierteljahrs- 
schrift. der Naturforschenden Gesellschaft in Zurich», Jaäahrgang 60. Zärich 
1915. 134 sidor med 22 figurer i texten och 50 diagnostabeller med 
kurvor och figurer. 
Av våra svenska skogsträd torde väl knappast några erbjuda så stora svårig- 
heter vid artbestämningen som björkarna. LINNÉS Betula alba blev redan 
tidigt  — 1788 — uppdelad i tvenne systematiskt goda arter, 5. pendula ROTH 
och 5£. alba RoTH, den förra, masurbjörken, 1791 av EHRHART kallad 
B. verrucosa, den senare, glasbjörken, likaledes 1791 av EHRHART kallad 
B. pubescens och ännu några år senare (1797) av BECHSTEIN kallad 5. odorata. 
Av båda dessa ha senare i sin tur ett flertal varieteter blivit urskilda. Bägge 
arterna förekomma som bekant ej sällan blandade om varandra inom björk- 
bestånden. Då man känner de vanliga björkarnas stora benägenhet att bilda 
hybrider med dvärgbjörken — dylika hybridogena mellanformer äro ju fler- 
städes nära nog allmänna — torde det ej förvåna, om jämväl de varandra 
ännu mera närstående arterna inom KLINNÉS gamla kollektivart hybridisera 
sinsemellan. En var, som något sysslat med björkbestämning, är också otvi 
velaktigt mer än väl medveten härom. TI mellersta delarna av vårt land torde 
mången gång mellanformer mellan masurbjörk och glasbjörk vara nästan lika 
vanliga som de rena arterna. Hos en vindpollinerare sådan som björken 
är ju ej heller detta något att undra över. Mångformiga, som våra båda björk- 
arter utan tvivel äro, ha de vid hybridisering givit upphov till en snart sagt 
oändlig kombination av egenskaper. De som varieteter under de båda ar- 
terna uppförda björkformerna visa ofta vid närmare undersökning arternas 
karaktärer på olika sätt kombinerade och torde då i själfva verket närmast 
vara att uppfatta som hybridogent uppkomna. Närmare analyser av desamma 
skola säkerligen i framtiden fullt klarlägga detta sakförhållande. 
I ovan nämnda arbete presterar HANS MORGENTHALER ingående analyser 
av 50 stycken björkar tillhörande Linnés kollektivart 8. alba. Av 8 st. så- 
som glasbjörk angivna träd befunnos 5 st. vara ren sådan, 3 st. befunnos 
tillhöra hybriden med masurbjörk. Av 10 st. såsom masurbjörk ansedda träd 
befunnos 8 vara dylik, 2 voro hybrid masurbjörk X glasbjörk. 2 såsom 54. 
Murithii och 1 såsom 6. carpathica angivna träd voro alla hybrider masur- 
björk X glasbjörk. 26 st. förmodade hybrider voro också sådana. Bestäm- 
ningarna av de 50 träden grundade sig på undersökning av 1: förhållandet 
mellan fruktvingebredd och fruktbredd, 2: fruktvingehöjden, 3: fruktens form, 
4: fruktens hårighet, 5: hängefjällsformen, 6; hängetjällens hårighet, 7: blad- 
