LITTERATUR. 2831 
träslagen experimentellt hänförts till de olika hårdhetsklasserna, vilka senare i 
regel bibehållits i de tyska läro- och handböcker, som sysslat med virkets 
tekniska egenskaper. 
Efter NÖRDLINGER har först BUÖSGEN prövat virket efter en egen metod.” 
Han var också den förste forskare, som uttryckte virkeshårdheten i exakta 
tal. Han belastade en stålnål med vikter så länge, som erfordrades, för att 
nålen skulle intränga 2 mm i virket och betecknade den härför erforderliga 
tyngden såsom mått på hårdheten. Av praktiska skäl lät man hundradedelen 
av i gram uttryckt motstånd utgöra hårdhetstalet. Klasserna voro även här 
åtta till antalet, nämligen mycket mjukt (hårdhetstalet 1 till 10), mjukt (115till 
20), 27nga hårt (21 till 30), tämligen hårt (31 till 40), hårt (41 till 50), mycket 
hårt (51 till 60), benhårt (61 till 70) samt slutligen stenhårt virke med hård- 
hetstal över 70. BöÖsGENS undersökningar hava 1 synnerhet blivit kritiserade, 
emedan medeltalen för de olika träslagens hårdhetsgrader blivit tagna ur för 
få prov. 
Uti de föreliggande undersökningarna av JANKA användes såsom mått på 
hårdheten hos virket den kraft, uttryckt i kilogram, som erfordras för att från 
en plan tväryta hos virket parallellt med fibrerna inpressa ett halvklot av 
järn med en storcirkel av 1 cm?:s storlek till ett djup lika med halvklotets 
radie, d. v. s. 5,642 mm. Själva förfarandet utföres med tillhjälp av en av 
svensken BRINELL konstruerad apparat. Häårdhetsklasserna äro nedanstående: 
WEM eketnanakt virke) hardhetstal under! oss ssd 350 kg/cm? 
WP aurRs virke haärdhetstal från cs Ae 25 Will SE > 
WES Medelkärs virke, hårdhetstal från ooommssmscsmsscssse FÖL > AS » 
MIN AGrs virke, håärdhetstalk från 2/3 ss stöd an GEIST RNITOOO > 
MEWWiycket kärt virke, härdhetstal från oi isccss-ccs... TOT >IISOO » 
NINWSen bart wirke, hardhetstal fövets db. v ed EN Aes 1,500 » 
Varje träprov bestod av 2,5; cm tjocka, kvadratiska skivor, som omfattade 
trä från märgen till yttersta splinten, och på lika avstånd gjordes i varje prov 
nio kulintryck, som sedan lades till grund för medeltalsberäkningarna. Under- 
sökningarna ägde rum i lufttomt rum, och provens fuktighetshalt varierade 
mellan 10 och 16 procent. Sammanlagt undersöktes 286 träslag, vilka av 
författaren fördelats på: 
AW SInDeniske: lOVGLdA es sens ALLAS SR AA SA 128 träslag 
Bö » Bartvirke ssask son Na 3 » 
ESKO MÄNGSkö TOVE äss a RAT RE 122 > 
ID » bärnvirkets oskar se Mister TS » 
I samband med sina undersökningar om virkets hårdhet, har författaren 
utfört intressanta bestämningar av virkesslagens specifika lufttorrvikt, specifika 
absoluttorrvikt, hållfasthet och krympning, för vilka utförligt redogöras 1 av- 
handlingen. Av allmänt intresse torde nedanstående, i sammanfattning anförda 
slutsatser vara: 
1. Ju högre specifik vikt hos virket, desto större hårdhet. 
2. Ju högre specifik vikt hos virket, desto större hållfasthet. 
3. Ju högre specifik vikt hos virket, desto större krympning. 
SM. BUSGEN, Zur Bestimmung der Holzhärten, Zeitschrift fir Forst- und Jagdwesen, 1914. 
