322 HENRIK HESSELMAN. (293) 
med bedrevos dessa studier mera vid sidan av andra arbeten, men allt 
efter som undersökningarna fortskredo, visade det sig, att salpeterbild- 
ningen spelar en stor roll i vissa skogsmarkstyper, och att många av 
våra skogsvårdsatgärder torde äga sin betydelse just genom att gynna 
salpeterbildningen i marken. För att få en mera fullständig och på samma 
gång fördjupad inblick i salpeterbildningens betydelse, utsträcktes därför 
dessa studier till att omfatta flertalet av våra viktigare naturliga växt- 
samhällen. I det efterföljande lämnas en redogörelse för dessa under- 
sökningar. I omedelbar anslutning härtill publiceras en studie över vissa 
skogsvårdsåatgärders inverkan på markens bakterieliv och omsättningen 
av dess kväveförråd. 
Vid de undersökningar, som ligga till grund för följande framställning, 
har jag erhållit ett värdefullt bistånd av anstaltens kemistbiträden, fi. 
kand. GURLI LAURENTZ, fil. kand. GURLI LAGERBERG f. HOFRÉN samt 
fil. lic. OLOF TAMM, vilka under sin tjänstgöringstid som kemistbiträden 
vid anstalten utfört en stor mängd kväve- och nitratbestämningar. Till 
dessa mina medhjälpare vill jag här uttala mitt varma tack för ett sam- 
vetsgrannt och intresserat arbete. 
Professor CHR. BARTHEL, föreståndare för Centralanstaltens bakterio- 
logiska avdelning, har låtit oss begagna denna institutions kolorimeter 
för våra nitratbestämningar, docenten G. SAMUELSSON har ställt några 
fotografier från Norges fjälltrakter till min disposition och slutligen har 
lektor H. V. ARNELL bestämt och granskat en del mossor, som insam- 
lats för att belysa ståndortsanteckningarna. Till samtliga dessa herrar 
vill jag här framföra mitt hjärtliga tack. 
Experimentalfältet jan. 1917. 
