(313) STUDIER ÖVER SALPETERBILDNINGEN I NATURLIGA JORDMÅNER. 331 
Ännu känner man föga om det sätt, varpå kvävet bindes av de kväve- 
assimilerande mikroorganismerna. Hos ÅAzotobakter chroococcum kvarhålles 
det assimilerade kvävet i den levande bakterien och kan sålunda först 
efter dess död bliva tillgängligt för andra växter. Renkulturer av Åzoto- 
bakter agilis och Wienlandi däremot avskilja vattenlösliga kväveföreningar 
av ej närmare känd beskaffenhet (MOLÉR 1915). Sannolikt blir det upp- 
tagna kvävet organiskt bundet hos flertalet kväveassimilerande mikro- 
organismer, så att det först efter dessas död och de organiska ämnenas 
sönderdelning kan bli tillgängligt för högre gröna växter. 
Vid diskussionen av markens kväveekonomi måste även hänsyn tagas 
till att vissa bakterier ha förmåga att frigöra kvävet ur salpetersyra. 
Syret i salpetersyran använda dessa bakterier för sin andning, varvid det 
bundna kvävet bortgår i gasform. Denitrifikanter, som dessa organismer 
kallas, ha ansetts spela en stor roll såsom förringande markens kväve- 
förråd, men deras betydelse härutinnan torde enligt nyare undersökningar 
hava blivit betydligt överdriven. Jag får längre fram tillfälle att åter- 
komma till deras betydelse och deras förekomst i naturlig jordmån. 
Vad som här ovan anförts angående den av kulturen oberörda mar- 
kens kväveekonomi kan lämpligen sammanfattas på följande sätt. Kvävet 
härstammar från: 
AjEMulitnande blad; renar, mossrester ete: regel härstam- 
mar detta kväve från den mark, där de multnande växterna 
ha vuxit; genom leguminoser, alarter och några andra växter 
GkTällest dock på detta sätt ett nytillskott till kvavetförradet. 
B) I marken fritt levande kväveassimilerande organismer, 
svampar och bakterier, som sönderdela markens organiska 
kolföreningar för erhållande av nödig energi för denna assimi- 
lationsprocess. 
C) Ammoniak och salpetersyra ur nederbörden. 
I den naturliga jordmånen spelar den under moment B nämnda pro- 
cessen sannolikt den största rollen. 
Kväveförluster uppstå genom: 
A) Lösliga kväveföreningars bortförande med grundvattnet. 
B) Denitrifikanters verksamhet. 
C) Skogsavverkning, slåtter etc. 
Slutligen meddelas här nedan en skematisk bild, avsedd att åskådlig- 
göra kvävets kretslopp i naturen. Den visar, hurusom äggviteämnena 
23. — Skogsvårdsföreningens tidskrift 1917. 
