(335) STUDIER ÖVER SALPETERBILDNINGEN I NATURLIGA JORDMÅNER. 359 
Även prov från sådana platser, där växternas nitrathalt är betydande, 
visa sig ofta endast ytterst långsamt omföra nitrit till nitrat. 
Mullproven ha vid lagring i Erlenmeyerkolv ofta alstrat betydande 
mängder salpeterkväve. 
Dessa undersökningar kunna sålunda sammanfattas på följande sätt. 
I de ädla lövskogsbeståndens mulljord förekomma regelbundet 
salpeterbildande och salpeterförstörande organismer. Växterna 
i markbetäckningen upplagra ej obetydliga mängder nitrat i 
Silnarvaävnader, framförallt nar de växa pa mera fuktig och 
Starkorbeskaggad mark: Jotdptoöv Ha vid lagting visat sig 
kunna bilda betydande mängder salpeterkväve. 
Lövängar. 
(Detaljundersökningar, se Skogsförsöksanst. medd. 1917, sid. 433). 
Under namnet lövängar sammanfattas som bekant i den svenska växt- 
geografiska litteraturen en serie växtsamhällen av ganska olikartad och 
växlande sammansättning. I sin mest karaktäristiska form utgöras de 
av smärre bestånd eller grupper av ädla lövträd, mellan vilka en art- 
Ur Skogsförsöksanstaltens saml. Foto av förf. 
Fig. 6. Öppen ängsvegetation i löväng. Uppland. Vätö s:n, Skabbholmen. ””/; 1903. 
Geranium silvaticum, Cirsium heterophyllum, Convallaria majalis, Polygonatum officinale. 
Offene Wiese in einer Laubwiese. 
