439 HENRIK HESSELMAN. 414) 
sammanhang utföra. De äro, såsom vår skogsmark vanligen är beskaf- 
fad, mycket besvärliga att utföra, om man skall erna något så när till- 
förlitliga och användbara siffror. 
I tab. 7 finnas analyserna av jordprovens nitrathalt sammanställda. 
I denna tabell angives provens humushalt, beräknad som glödgnings- 
förlust, en bestämningsmetod, som för dessa vanligen kalkfattiga, men 
humusrika jordslag är fullt användbar. Vidare angives jordens kvävehalt, 
beräknad i procent av jordens torra vikt och i procent av dess humushalt. 
För de viktigaste resultaten i detta hänseende har redan redogjorts. 
Dessutom angives, och detta är det viktigaste, i tabellen jordprovens halt 
av salpeterkväve vid lagringstidens början och vid dess slut, vilket dels 
angives i mg pr kg jord, dels ock i procent av befintligt totalkväve. 
På grund av anstaltens flyttning till ny lokal hösten 1915 kunde en 
del jordprov icke tagas under behandling så snart de insamlats, utan 
ha måst förvaras i naturfuktigt tillstånd i glasburkar. Detta gör, att 
salpeterhalten vid början av försöken hos en del prov är tämligen hög. 
Icke utan vidare kan därför denna salpeterhalt anföras som den i marken 
ursprungligen befintliga, under förvaringen har alltid en del salpeter kunnat 
bildas: Särskilt galler detta proven n:0. 5, I3, 1445 15, 18, 107 20206 
22 i tab. 7. Även vid de andra proven ha på grund av transport- 
förhållandena, ringa utrymme å anstaltens gamla lokaler etc. proven ej 
genast kunnat tagas under behandling, vadan de först angivna salpeter- 
halterna i många fall ej kunna utan vidare anses som jordprovets ur- 
sprungliga salpeterhalt. Från min undersökningssynpunkt har detta emel- 
lertid mindre att betyda, då här närmast gällt att undersöka, om jord- 
proven över huvud taget förmå bilda salpeter eller ej. I flera fall äro 
dock proven så snart undersökta efter sitt insamlande, att man har rätt 
anse, att de erhållna värdena verkligen motsvara jordens salpeterhalt 
vid den tid, proven togos. Detta gäller framför allt om proven n:o 5 
—12, 23—26, 306—-48. De siffror, som uttrycka jordens salpeterhalt vid 
ett visst tillfälle, ha emellertid ett mer underordnat intresse, då detta 
värde så starkt påverkas av allehanda tillfälliga faktorer, såsom neder- 
börden, växternas salpeterförbrukning etc. (se närmare sid. 322). Betyd- 
ligt större värde kan man däremot tillmäta de siffror, som ange jord- 
provens salpeterhalt efter en viss tids lagring. Dessa utgöra ett mera 
rent uttryck för jordprovens salpeterbildningsförmåga, 1 det att man här 
varken har att räkna med någon uttvättning eller med högre växters 
salpeterförbrukning, ej heller med några omständigbeter, som gynna de- 
nitrifikationen. Emellertid befinna sig jordproven i dessa försök under 
optimibetingelser för nitrifikation, god tillgång på luft och fuktighet. De 
erhållna värdena torde därför överskrida de salpetermängder, som bildas 
