174 GUNNAR SCHOTTE. 550 
rade uppsatsen om lärkträ- 
det (277), att på baron SILF- 
VERSCHIÖLDS föranstaltande 
insamlats kott från Kobergs- 
lärkarna, av vilken kott som- 
maren 1831 2 tunnor häm- 
tades till Edsmären, där 
kotten klängdes och fröet 
utsåddes i plantskola. Plan- 
torna voro i augusti samma 
år 5—-6 tum höga och hade 
uppkommit tätt, ehuru såd- 
den skedde nog så sent. 
STRÖM upplyser också, att 
avsikten med dessa plantor 
var att utsätta dem på 
»Kronans behållne andel af 
Kronoparken Edsmären, och 
att derigenom kunna för- 
skaffa den skoglösa orten 
tidigare byggnadstimmer, 
än det möjligtvis kan fås 
af Tall eller Gran. En 
skildring av det på så sätt 
grundade lärkbeståndet a 
Edsmären lämnas i ett föl- 
jande kapitel. 
I. AD. STRÖM säger vi- 
dare i den sist citerade upp- 
satsen: »För dem, som 
skulle vilja försöka detta 
LS EO G. ScCHOTTE !8/; 1915. trädslag TEStörg skulle jag 
TIG: TAG -årigt lärkbestånd å Visingsö. Försöksytan S a 
FH ETTER | SA ER tillstyrka att heldre förse 
317. Medelhöjd 25,9 m, virkesmassa efter gallring 212 kbm. ; N 
Eighty-four-year-old -larch wood on Visingsö. Sample-plot 317. Sig med frön af redan na- 
Mean height, 25.9 m. Volume, 212 cub. m. After thinning. turaliserade träd ban låta 
dem komma från England. 
Författaren har försökt båda slagen, och funnit det Svenska fröet alltid 
ojemförligt bättre än det Engelska» — ett nog så intressant uttalande 
av »svenska skogshushållningens fader» i vår nu så modärna proveniens- 
fråga. Vi finna också härav, att det lärkfrö, som importerades vid 
denna tid. kom från England. Detta var också helt naturligt. Allt sedan 
