490 GUNNAR SCHOTTE, 572) 
forskningar, huruvida där möjligen finnas några lärkrester sedan den tiden 
eller någon tradition härom. Dessa efterforskningar ha endast medfört nega- 
tivt resultat, och nu befintliga smärre lärkbestånd vid Vikmanshyttan äro av 
längt senare datum. 
Sålunda har jägmästare HEDULFF benäget meddelat, att en halv mil från 
Vikmanshyttan finnes vid Nyhyttan, Larsbo—Norns Aktiebolag tillhörig mark, 
ett cirka 60-årigt lärkbestånd å en areal av 14 ar. Beståndet har uppdra- 
gits genom plantering å 2,5 meters förband och har flera gånger gallrats ge- 
nom utplockning. Medelhöjden är 25 meter, medeldiametern 27 cm vid 
brösthöjd. Vid Nyhyttan finnes också ett 45-årigt lärkbestånd med under- 
växt av gran. Dess areal är 2 har. Under år 1915 utgallrades i be- 
ståndet en betydande mängd sliprar. 
Vid Grangärde finnas flerstädes rätt stora, cirka 40-åriga lärkar. Här har 
förf. förgäves sökt efter lärkkräftan. 
A Klosters Aktiebolags skogar finnas flera lärkbestånd. TI ett 53-årigt be- 
stånd uppskattades augusti 1915 tillfälliga ytan 332. Som beståndet är litet, 
kunde efter kantträdens frånräknande endast erhållas 7,2 ar. Detta bestånd 
utmärker sig genom vacker stamform och god växt (se fig. 20). Inberäknat 
den föregående år av skogsförvaltningen verkställda gallringen hade beståndet 
vid uppskattningen 791 stammar per hektar, en grundyta av 54,4 kvm med 
584 kbm:s virkesmassa. Medeldiametern var 29,6 cm, medelhöjden 23,6 m 
och medelformtalet 0o,4354. Barken uppskattades till 22,5; 2. Den tidigare 
utförda gallringen och den vid ytans uppskattning verkställda representera 
333 stammar, 23,9 m medelhöjd, 26,6 cm medeldiam., 18,5; kvm grund- 
yta och 206 kbm eller 35,1 2 av virkesbeloppet. 
Vid Rännhällan omkr. 9 km från Långhyttans station, 2 km väster om 
gården Västervik, finnes ett 29-årigt blandbestånd av lärk, tall och gran, där 
försöksytan 321 anlades i aug. 1915. Beståndet höll 3,490 stammar, varav 
ej fullt en fjärdedel utgjordes av lärk. Av virkesmassans 170 kbm kommer 
däremot hälften på lärken. De olika trädslagens utveckling, som åskådlig- 
göres av tavla 2, framgår av följande sammanställning: 
Stam- Grund- = Virkes- Medel- Medel- Medel- 
antal yta massa diam. höjd formtal 
st kym kbm cm m 
Lärk (alla kronskikten)......... 870 14,02 S3 14,3 12,0 0,494 
Tall » Bj tee Ada 1,640 13,98 66 10,4 9,8 0,479 
Gran >» 2 RN 900 4,35 20 7,8 9,2 0,509 
Löv » SMD rr 80 O,01 Ma 417 6,8 O,554 
Lärk. (I kronskiktet): ..::s...:s:s 610 1$57 79 16,6 12,2 0,493 
Tall: (1 SEE BIE SAG 510 7561 39 3,8 10,9 0,478 
Gran (I » KS SSR 110 I ,89 fi 14.8 TIGA 0,487 
Lärkens barkprocent (25,7) är ganska hög. Vid gallringen uttogs 16,5 & 
av virkesbeloppet, 5 & av lärkens, 35 & av tallens och 5 & av granens 
virkesmassa. 
I Munklo-skogen under samma bolag finnes ett något äldre liknande bland- 
skogsbestånd, där även i augusti 1915 anlades en försöksyta, 331. Tallen 
förefinnes i mindre mängd, medan granen uppträder rikligare, öch med vilken 
