494 GUNNAR SCHOTTE. 576 
Som redan i föregående kapitel omnämnes, kom den första lärken till Värmland 
från Skottland, och av de plantor, som genom hushällningssällskapet införskre- 
vos är 1832, uppdrogs bl. a. den gamla lärkallén vid Edsgatan utanför Karl- 
stad (se fig. 44). Det på östra sidan om landsvägen befintliga, ej fullt 50- 
åriga beståndet uppgives vara uppkommet genom självsådd från lärkallén. I detta 
bestånd uppskattades hösten 1915 en tillfällig yta om 21 ar. Dess medel- 
höjd är 19,4 m (första kronskiktet 20,1: m) och dess medeldiam. 18,4 cm 
(första kronoskiktet 22,4 cm). Grundytan är 28,19 kvm, varav 22,17 komma 
på första kronskiktet. Virkesmassan med bark uppgår till 264 kbm. Härav 
falla 214 kbm inom första kronskiktet. Beståndet, som säkerligen tillhör 
den skotska rasen, är nästan ogallrat och har många undertryckta och klämda 
kronor (d-träd) på grund av försummad gallring. Förekomsten av krokiga 
träd är ej så synnerligen stor. Av träden ha 6 2 betecknats såsom c-träd, 
d. v. s. synnerligen krokiga träd med vindlingar hit och dit. Dessutom ha 
[1,8 & av träden fått beteckningen (c), vilken anger att mindre krök eller 
böjning, vanligen nedtill, iakttagits hos träden. 
Bland de ställen, där den europeiska lärken tidigast infördes i Värmland, 
märkes Lesjöfors. W. EKMAN omnämner 1903 å Dalkarlssjöberget ett 47-årigt 
bestånd med 1,253 lärkar och 727 tallar per hektar samt ett virkes- 
belopp av 277 kbm. I detta bestånd anlade skogsavdelningen en försöksyta 
(277), som samtidigt skulle illustrera naturvetenskapliga avdelningens grund- 
vattensundersökningar. På grund härav är denna yta tidigare publicerad av 
HESSELMAN (£2), som helt nyligen också utförligt behandlat (83) lärkens 
starka avdunstningsförmåga. «Beståndet uppgives av EKMAN vara gallrat, 
men synbarligen alltför svagt. Ar 1913 har nämligen 7,8 Zz av träden be- 
tecknats såsom d-träd och 3,3; Zz angivits med (d). Lärkens betydande ut- 
veckling framför granens visar totalresultatet av uppskattningen i november 
013: 
Stam- Grund- = Virkes- Bark Medel- Medel- Medel- 
antal yta massa diam, höjd formtal 
st. kym kbm 2 cm m 
Lärk (alla kronskikt) 1,206 34,26 362 2133 19,0 2143 0,498 
Gran » ; 747 6.73 42 10,6 10,47 1254 O,531 
Lärk (1 kronskiktet) 300 29,10 314 2143 AT 22,0 0,492 
Gran (I ; gå 0,20 2 5 16,5 20,8 O,473 
I närheten av detta bekanta lärkbestånd finnes ett blandbestånd av tall, 
gran och lärk, där försöksytan 333 anlades i september 1915. Dess ålder 
beräknades då säkerligen något lågt till 57 år. 
Beståndet har förut varit gallrat, vilket förklarar den ringa procent av kro- 
kiga stammar, som antecknades vid kontrollbeteckning av stammarna hösten 
1916 eller 2;9 Z C-träd. Däremot erhöllo då 24,5 & av träden! betecke 
ningen (c). De olika trädslagens blandning är belyst genom kartan å tavlan 
11 samt framgår också av efterföljande uppställning: 
