(581) LÄRKEN. 499 
vid Lisjöö Här har skogsförsöksanstalten anlagt ytorna 324 och 325. Be- 
stånden äro uppdragna genom plantering 1859 av 3-åriga plantor. Planteringen 
utfördes av skogvaktare LARSSON, som ännu lever. Dessa båda blandskogs- 
ytor representera tvenne olika boniteter. Ytan 324 representerar den svagare 
typen: 
Virkes- Medel- Medel- 
Stamantal Grundyta Bark S 6 Medel- 
massa z diam. höjd , 
st. kvm bid ÅA ES formtal 
Lärk (alla kronskikt) 776 17,71 169 19.0 17.0 18.53 O,316 
Tall (björk) (alla 
Krönskikt) ......... 174 4,83 40 18,2 18,8 17,0 O,491 
Gran (alla kronskikt) 616 9.00 74 15,0 14,1 15,0 O,517 
Lärk (1 kronskiktet) 613 15,82 153 18.7 18,1 18,8 O,314 
Tall (bj) (1 kronskiktet) 87 3514 29 1746 21 18,5 O,492 
Gran (1 kronskiktet) 129 4,23 38 14,0 20.4 18,3 0,496 
Ytan 325 lämnar exempel på trädslagens utveckling på bättre mark: 
£ Virkes- Medel- — Medel- 
Stamantal Grundyta Bark : ES Medel- 
massa diam. höjd 
st. kym KA : formtal 
kbm cm m 
Lärk (alla kronskikt) 854 23,39 244 24 18,7 19,9 O,319 
Tall > > 50 1,46 12 22,3 19,0 EOS 0,490 
Björk >» » 41 1,70 15 20,2 23,0 19,8 O,449 
Gran >» > 401 7,58 62 14,8 1555 1560 O,314 
Lärk (1 kronskiktet) 582 19,33 205 23,7 20,6 20,4 0,320 
Tall (1 » = — = = = =S 
Björk (1 Sd = == = SES JE 23 fe 
Gran (1 » 105 3,79 S TALE DIN 19,0 0,502 
I båda dessa bestånd har gallringen före ytornas anläggning betänkligt 
eftersatts, då lärkarna hade respektive 17,7 och 16 2 d-träd samt 12,8 och 
18,6 & a-träd. Däremot är det påfallande vilken rakstammighet, som ut- 
märker dem. Endast 1 och 2,7 2 resp. c-träd ha antecknats och med (c) 
har endast betecknats 9,7 och 7,; 2 respektive. Deras rakstammighet liknar 
den typ, som i Sverige utmärker den skotska rasen. 
Ett annat synnerligen vackert lärkbestånd finnes i parken invid Seglings- 
berg. Vid uppskattning av en tillfällig yta (389) om 23 ar, visade sig be- 
ståndet 1916 på hösten hava 312 lärkstammar per hektar med ett virkesbelopp 
av 197 kbm, 17 kvm grundyta, en medeldiameter av 26 cm och en me- 
delhöjd av 23,2. m. Härvid är dock att observera, att det 78-åriga beståndet 
året förut gallrats synnerligen starkt genom uttagande av kraftlednings- 
stolpar. 
En avskräckande bild av krokig lärk får man däremot å Askö egendom 
utanför Västerås. Då bestånden här äro uppblandade med »tysk» tall, kan 
ingen tvekan råda, att även lärken kommit från kontinenten. I den tillfälliga 
ytan 322 äro sålunda 25,8 2& av träden rena c-träd, och 15,1 2 ha be- 
tecknats med (c). Ytan 323 har ej mindre än 31;5 2 c-träd (se fig. 21) 
och 17,6 2 (c)-träd. Beträffande beståndens utveckling i övrigt hänvisas till 
tabellbilagan. 
