502 GUNNAR SCHOTTFE. 584 
plantorna till detta bestånd, sannolikt 2-åriga, från Skottland. Beståndet skulle 
således hösten 1915 vara 71 år. Efter verkställda borrningar har beståndet 
beräknats till 69 år. 
Säkerligen härstammar dock ändå beståndet från de 13845 införskrivna plan- 
torna, då man, särskilt vid borrningar, i allmänhet uppskattar trädens ålder för 
lågt. Då beståndet dessutom här står på en mager sandås, har man möjligen 
beräknat stubbtillägget alltför lågt. Beståndet utmärker sig för raka stammar, 
liksom andra bestånd av skotsk härkomst över huvudtaget här ilandet. Ehuru 
beståndet är nästan ogallrat, fanns vid uppskattningen högst få c-träd, endast 
3,8 & av trädantalet, och lika många ha betecknats med (c). Stamantalet 
är, på grund av en del luckor, endast 520 per hektar. Grundytan 33,01 
kvm med ett virkesbelopp med bark av 365 kbm. Medelhöjd 23,9 m; me- 
deldiameter 28,4 cm. 
Å flera av de stora egendomarna i Södermanland finnas större eller mindre 
lärkplanteringar, såsom vid Hörningsholm, Svärta och Öster-Malma. Vid 
Skoghalls skogsskola planterades de första lärkarna 1883 med 4-åriga, om- 
skolade plantor. Vid Åkerö i Bettna socken finnes ett mindre lärkbestånd 
av cirka 50 års ålder med ovanlig längd och grovlek. Det uppgives här- 
stamma från Österrikes högländer (ERIK G. NOREEN). 
Vid Löta, likaledes i Bettna socken, finnas några äldre lärkar, som givit 
upphov till mycket vacker och tät självsådd. 
I parken vid Bullersta i Helgona socken planterades år 1881 ett mindre 
bestånd med stora lärkplantor å något fuktig ängsmark. Dessa växte till en 
början utmärkt väl och voro fullt friska år 1900. När förf. sedan 1910 be- 
sökte trakten, befunnos samtliga lärkar vara utgångna. 
Östergötlands län. 
I närheten av Motala finnes ett mindre, särdeles vackert lärkbestånd å mark, 
tillhörig Göta kanalbolag. 
Å de allmänna skogarna försöktes lärken redan tidigt, särskilt på Omberg. 
Ett bland de vackraste lärkbestånden i riket är det bekanta beståndet vid 
Södra Djurledet (fig. 22). I detta anlade skogsförsöksanstalten år 1914 för- 
söksytan 280 om !/, har. Skogens ålder var då 69 år. Per hektar fanns 412 
stammar med 479 kbm:s virkesmassa. Härav utgallrades 17.8 2Z. Grund- 
ytan var 33 kvm, medelhöjden 29,7 m och medeldiametern 32 cm. Härtill 
kommer underväxt av gran, 1,88o0 stammar med en virkesmassa av 115 kbm. 
Beståndet har flera gånger tidigare varit omtalat i litteraturen, vadan det kan 
vara av intresse att sammanföra tidigare siffror från detsamma. Fullt jäm- 
förbara äro de dock icke, då förut uppskattats hela beståndet, sannolikt även 
med kantträd, men däremot är 1914 endast !/, har av den jämnare delen i 
beståndets mitt. Hela beståndets areal är 0,79 har. Det anlades åren 1847 
—49, varefter det underplanterades år 1864 med gran och något bok. En 
sammanställning av de utav KINMAN (03, 104), MAASS (132) och SJÖGREEN (207) 
publicerade siffrorna i jämförelse med dem vid uppskattningen 1914 ge un- 
gefär följande utveckling av beståndet per har räknat (se tabell 3). KINMAN 
(103) kunde redan 1891 uttala sig om beståndets bärighet. Redan gall- 
ringarna t. o. m. 1878 hade förräntat kulturkostnaden med ränta på ränta efter 
4 Z, samt dessutom räntat ett kapital av omkring 150 kr. per har. 
