(609) LÄRKEN. 527 
skogligt utseende, och som vanligen uppdragits av till Sverige inflyttade 
tyska skogsmän. Härvid visade det sig, såsom MATTSSON (734) när- 
mare utvecklat i efterföljande uppsats, att de skotska lärkarna särskilt 
utmärka sig genom påfallande tunn bark. Så visade sig exempelvis, att 
barkprocenten vid brösthöjd å 13-cm:s stammar i medeltal för skotska 
bestånden uppgick till 12,0 2, medan tyrolerlärken hade 14,5 2. Detta 
utgör ungefär 9 mm tjock bark hos den skotska rasen mot 11 mm hos 
tyrolerlärken. 
I några få fall, där lärkens härstamning ej kunnat direkt utredas, ha 
sedan beståndens barktjocklek och ålder (bestånd över 350—060 år äro i 
regel" skotska) fått avgöra, till vilken ras den hänförts. I dylika fall är 
dock proveniensen markerad med ? i tabellerna. 
Vid uppskattningen av försöksytorna visade det sig påtagligt, att den 
skotska rasen dessutom utmärker sig för hög procent raka stammar, 
medan tyrolerlärken ofta är ganska krokig. För att med tal visa detta, 
har i tabell 6 gjorts sammandrag över trädklassernas fördelning inom de 
skilda ytorna. 
Förf. skiljer vid provytsarbetet' förutom på 4 olika kronskikt efter 
trädens inbördes längd i beståndet även på vissa trädklasser efter kro- 
nornas och stammarnas beskaffenhet. Därvid erhålla träden i stamnum- 
merlängden särskild beteckning, med undantag för de »välformade trä- 
den», på vars stammar och kronor ej finnes någon anmärkning att göra. 
I övrigt ange de olika beteckningarna: 
a sidotryckta träd, d. v. s. med kronorna tryckta från en sida och sa- 
ledes endast utbildade å ena hälften av omkretsen; 
b frodvuxna träd med större grenar (träd av bättre »vargtyp>); 
c särskilt krokiga och kvistiga eller med andra växtfel behäftade träd 
(träd av sämre »vargtyp» samts. k. »vedskog>), likaså föras sämre klyk- 
träd hit; när synnerligen krokiga träd påträffats ha de i vissa fall 
betecknats med cc; 
(c) träd med mindre krökar eller böjning, som ej anses vidare menligt 
inverka på gagnvirkesutbytet; 
d träd med inklämda eller, på grund av inverkan från närstående in- 
divid, skadade kronor; 
(d) något trångt stående träd, utan att kronorna härav ännu direkt de- 
formerats; 
e sjuka träd (på grund av angrepp av svamp eller insekter etc.) och 
fittorra: träd. 
1 Se GUNNAR SCHOTTE: Om gallringsförsök. Medd. fr. Statens Skogsförsöksanst., h. 9 
Skogsvårdsföreningens tidskrift 1912. 
