(637) LÄRKEN. 555 
varför kotten övervintrades på ett torrt ställe och ånyo klängdes un- 
der ett följande år. 
haksadant satt kan givetvis ej klängning sket i stort, och i Tyrolen 
males därför kottarna sönder i särskilt härför konstruerade apparater. 
Lärkkottarna äro 2—5 cm långa och som mogna bruna samt variera 
betydligt till storlek och form. 
De tomma kottarna sitta många år kvar å grenarna och avfalla ofta 
ej förr än på samma gång som de kottbärande kvistarna. 
Fröna äro glänsande ljusbruna, trekantiga och 3<—4 mm långa. De 
omgivas av en 13 mm lång och 5 mm bred vinge av samma färg. 
I liter frö väger 0,480 kg och innehåller 81,000 frön (HICHEL 53$); 
på I kg skulle således gå omkring 170,000 frön. 
1,000-kornsvikten växlar mellan 5,;—6,5; gram. FRON (494) uppger 
frövikten från des Barres i Frankrike till 6,29 gr med maximum av 8 och 
minimum av 5 gr. RAFN (592) anger medelvikten av frö från Tyrolen 
till 5,64 gr, från Schweiz 6,05 gr och Schlesien 5,80 gr. LYTTKENS (z30) 
upptager som normalvärde 5,85 gr. 
Då lärkfröet är blandat med delar av kottetjäll och frövingar, som ej 
kunna borttagas, är det i handeln ej särdeles rent. FRON (494) upp- 
ställer som fordran 80—385 & renhet. LYTTKENS (z30) normalvärde 
är härutinnan 84 2. Av 1,988 undersökta prov i Zurich har enl. STEB- 
LER (626) i medeltal erhållis 83,4 2 renhet. RAFN (592) uppger den 
lägsta funna renheten till 57,5 2 och den högsta till 90,87. 
Fröets grobarhet anger FRON till 435 å 50 2 med 40 & kulturvärde, 
LYTTKENS motsvarande tal äro 44 och 37 Z. STEBLER nämner av i 
Zurich undersökta 5,072 prov en medelgrobarhet av 38 2, och av 1,963 
prov hade erhållits ett bruksvärde av 33,6 20. RAFN (592) har fått bruks- 
värdet högst hos det schlesiska fröet med 44,2 Z (25,2—354,1) och lägst 
hos det tyroliska med 38,1 Z (25,0—060,4). Det schlesiska fröet hade 
i allmänhet både större renhet och högre grobarhet än det från Ty- 
rolen. — Priset för lärkfröet har under perioden 1893— 1916 växlat mel- 
lan 2—12 kr, de sista åren har det gällt 4,50 = 6,30 kr. Det schlesiska 
fröet är i regel 1—2 kr. dyrare per kg än tyrolerfröet. Lärkfröet har 
stor eftergroningsförmåga. Efter en torr vår brukar mycket frö gro först 
under andra året. FÖRST (4958) omtalar sålunda, att under den torra 
sommaren 1881 grodde först lärkfröet i augusti och september. BURCK- 
HARDT (453) och andra förorda därför stöpning av fröet i rent vatten 
eller i vatten tillsatt med kalk eller saltsyra och anse, att det bör ligga 
ända till 14 dagar i vatten; även har man brukat jordslå fröet i fuktig 
jord före sådden. Dessa åtgärder kunna emellertid endast vidtagas för 
