Oe GUNNAR SCHOTTE, 754) 
Kar. V. Japansk lärk, 
Larix leptolepis Gord. Syn: Larix japonica Carr., Larix Kampferi (Lamb.) Sar- 
gent., Larix conifera Koempf., Pinus Larix Thunb., Pinus leptolepis Sieb. et Zucc. 
Abies leptolepis Sieb. et Zucc, Pseudolarix Kampferi TLindl. 
Namn i Norge, Danmark: Japansk Lerk. 
i Japan: Fuji-matzu, Kara-matzu samt även Rakkuyo-matzu, Nikko-matzu, Kinsen- 
matzu, Aka-matzu och Kare-matzu. 
» i England: Japanese larch. 
i Frankrike: Méleze du Japon. 
i Tyskland: Diinnschuppige el. japanische Lärche, Hondolärche, Japanische Gold- 
lärche. 
A. Utbredning. 
Den förste europé, som observerat den japanska lärken, skall enligt 
MAYR (567) varit den tyske forskningsresanden KEMPFER, som träf- 
fade den odlad i Japan och beskrev den 1712. Även SIEBOLD fann 
endast odlade exemplar i Japan. Den är dock inhemsk i de centrala 
delarna av Nippon, där den förekommer i den tempererade kalla zonen. 
Till samma zon hör Åbies Veitchii, Picea bicolor och Hondöensis samt 
Tsuga diversifolia. Med förkärlek växer den på vulkanernas sluttningar, 
på mark, som uppstått av lavablock och sand. Genom vittring har här 
bildats en synnerligen fruktbar, kalkrik jordmån. 
Denna lärk går högt upp på vulkanbergen och bildar där den övre 
skogsgränsen samt får mot denna en mera förkrympt växtform. Enligt 
SHIRASAWA (6zS) växer den således å Nippon ända till 900 m över 
havet. Den finnes särskilt å bergen Nikko, Skirane, Asama och Fuji 
och förekommer både i rena och blandade bestånd. Vid 20 års ålder 
blir den cirka 15,25 m hög med 15,2 c:ms diameter. Vid 350 år är den 
26 m hög 30,5 cm i diameter och vid 150 år cirka 39,6 m hög 76,2 
cm i diameter. Vid japansk-engelska utställningen i Shepherds-bush visades 
en 30,5; m lång japansk lärk med 91 cm:s diameter vid brösthöjd. 
SHIRASAWA anser denna lärk lämplig för nästan vilken jord som helst, 
då den även förekommer å torr å mark, vulkanisk aska. Den tål i Japan 
också stark köld och odlas i stor omfattning. Enligt KUMÉ (552) skulle år 
1907 funnits ej mindre än 9,900 har planteringar av detta trädslag. 
B. Historik över den iapanska lärkens införande till Sverige m. fl. 
europeiska länder. 
ROSSANDER omnämner redan 1879 (766), att han försökt den japanska 
lärken på Värmdön. Ett äldre exemplar av denna lärk finnes också i 
