7589 GUSTAF LUNDBERG. 
Den 1 flytande form erhållna tallkäådan är på grund av sin höga terpen- 
tinhalt mycket värdefullare än grankadan. Dock torde för närvarande 
den mesta kådan i Tyskland erhållas från gran. 
Flera andra kådtäktmetoder äro emellertid under prövning, och bland 
dylika torde särskilt en av Professor D:r H. WISLICENUS, Tharandt, i 
Naturwissenschaftliche Zeitschrift fiir Forst- und Landwirtschaft ar 1916 
under rubrik »Zur deutschen Terpentingewinnung mit geschlossenen Baum- 
wandungen» vara av intresse och möjligen bliva av framtida betydelse. 
Enligt denna metod inskruvas snett genom bark och savbark i förut 
utborrade hål i stammen mindre, slutna glasblåsor eller kolvar, uti vilka 
kådan får utrinna för att där uppsamlas. 
Därjämte äro flera speciella spörsmål under utredning. Beträffande 
tallkådstäkten är sålunda för innevarande sommar från Krigsutskottet 
anbefallda undersökningar för utrönande av: 
1. Inflytandet av bleckornas djup. 
2. Noggranna mätningar för utrönande av, i vilken grad kådmängden 
stiger under de första veckorna och månaderna efter bleckningen. Även- 
som i vilken mån vissa träds egenskap att efter bleckningen blott ge 
obetydliga kådmängder är varaktig eller blott övergående. 
3. Försök angående lämpligaste antal bleckor å varje träd. I vilken 
grad bleckorna påverkas med hänsyn till utbytet, om de äro flera eller 
färre å varje stam. 
4. Återupptagning av tidigare försök för utrönande av väderstreckets 
inverkan å bleckorna. 
5. Återupprepning av tidigare försök för utrönande av lämpligaste tids- 
mellanrum mellan kantkatningen, för olika ståndorter och för olika års- 
tider. 
6. Försök för utrönande av sammanhanget mellan ståndort (mark- 
bonitet) och kådutbyte samt 
7. Kronstorlekens inverkan åa kådutbytet. 
Kådtäktens inverkan å träden. 
I allmänhet var man i Tyskland av den uppfattningen, att jämväl den 
intensivaste kådtäktens inverkan å trädet och dess virke var mycket 
ringa och fullkomligt utan praktisk betydelse, om blott avverkningen 
av de bleckade träden ägde rum inom behörig tid. 
På själva kärnveden har kådtäkten helt naturligt ingen som helst 
inverkan, och tidigare utförda undersökningar, t. ex. av GOMBERG', giva 
1! Se KARL GAYER, HEINRICH MAYR, Die Forstbenutzung (10:te Auflage) pag 563. 
