SKALL STATEN DRIVA SÅGVERKSRÖRELSE? 803 
det nuvarande sågverket är fullt brukbart. Frågan om den för sågverket 
lämpliga amorteringstiden är därigenom mycket förenklad: den bör bestämmas 
med hänsyn till den tid, de ursprungliga anläggningarna kunna anses nöj- 
aktigt fungera. Och med den ringa slitning, som är att räkna med vid en 
årlig försågning av endast omkring 400 standard, synes det mig ej vara för 
optimistiskt att, som jag gjort, räkna med i medeltal 20 års varaktighet för 
den maskinella utrustningen m. m., och att man för grunder, maskinhus av 
tegel samt byggnader i övrigt kan räkna med en varaktighet av cirka 40 år. 
Anledningen, varför jag vid mina beräkningar av den ränta å avverknings- 
och förädlingsomkostnaderna samt å rundtimrets bruttoförsäljningssumma, som 
jag föreslagit att påföras sågtillverkningen, uteslutit försäljningssumman för 
sliprarna, var helt enkelt den, att någon ränteförlust för senare ingången likvid 
för de försågade sliprarna ej fanns anledning räkna med, enär sliprarna så- 
gades i så god tid på vintern och våren, att de kunde levereras inom samma 
tid, som fallet blivit, om de försålts uppbilade vid station. 
Herr H. anför vidare, att den andel i förvaltningskostnaderna, som jag 
räknat med för Bjurfors sågverk eller 300 kronor för år 1913 och 500 kronor 
för år 1914, är för liten och godtyckligt satt. Det kan vara sant, att den i 
så måtto är godtyckligt satt, att det ej funnits några förvaltningskostnader för 
Bjurfors sågverk att utgå ifrån, om man bortser från den obetydlighet, som 
åtgått till sågverket ålöpande post- och telefonavgifter. Sågförmannens av- 
löning ingår nämligen i de redovisade driftkostnaderna. Jag har dock ansett, 
att det arbete jägmästaren m. fl. — utan särskild ersättning för statsverket — 
nedlagt å skötseln av sågverket bör komma till så rätt uttryck som möjligt i 
kalkylerna, och detta besvär för skogsförvaltningen har jag sökt så rättvist 
som möjligt värdesätta 1 förhållande till de avlöningsförmåner, statsverket har 
att erbjuda, och de arbetsåligganden jägmästaren 1 Bjurfors i övrigt har som 
föreståndare för Bjurfors skogsskola och förvaltare av den ingalunda lättskötta 
kronoparken. Den på nämnda grunder beräknade förvaltningskostnaden kan 
jag ej finna för lågt tilltagen, då man tager 1 betraktande, ått sågverket 
ligger omedelbart intill jägmästarebostaden, vilket i hög grad underlättar jäg- 
mästarens tillsyn, samt att försäljningen av såväl det ohyvlade som det hyv- 
lade virket som regel sker på en gång efter infordrande av anbud. Till stöd 
för denna min uppfattning kan jag även nämna, att min efterträdare vid Bjur- 
fors i sin årsredogörelse för Bjurfors sågverk likaledes räknat med 500 
kronor som skälig andel i förvaltningskostnaderna för år 1914. Att nu nämda 
förvaltningskostnader så illa överensstämma med de säkerligen alldeles riktiga 
siffror, herr H. anför från de stora sågverken, förklaras ju åtminstone delvis 
av, vad jag redan anfört rörande förhållandena vid Bjurfors. Måhända hän- 
föra vi även till »förvaltningskostnader» något olika saker. Avlöningen till 
sågförmannen, åt vilken är anförtrodd den direkta tillsynen av sågverksrörelsen 
och huvudparten av bokhålleri- och avlöningsgöromålen, är sålunda ej av mig 
förd som förvaltningskostnad utan ingår, såsom tidigare nämnts, bland sågning 
m. fl. kostnader, vidare betungas ej försäljningarna av några agentprovisioner 
eller förvaltningen av några skeppningsbesvär 0. s. v. 
Med vad jag nu haft att anföra, tror jag mig tillfyllest ha vederlagt herr 
H:s kritik av min redogörelse för sågverksrörelsen vid Bjurfors och därmed 
även till fullo visat, att det funnits mycket goda skäl för att bygga sågverk 
och driva virkesförädling å Bjurfors kronopark. 
+ 
