822 ERIC W. RONGE. 
med vid avverkning erhållet verkligt utbyte. I alla händelser kan jag 
nämna, att å en »frisk» stämpling med relativt normal skog reduktions- 
4) 
procenten har befunnits hålla sig omkring 5 2; en stämpling skall vara 
ganska mycket rötskadad, om procenten skall överstiga 10. 
Emellertid är det givet, att icke alla slags stämplingar äro lämpade att 
värdesättas efter utbytestablå. En s. k. »plockstämpling» eller i allmänhet 
ett stämpladt material av så skiftande beskaffenhet, att man där icke är 
berättigad att förvänta tillvaron av en enande höjdkurva för vart träd- 
slag, kan naturligen ännu mindre försvara upprättandet av en utbytes- 
tablå. Samma gäller även vid mycket små stämplingar, där trädantalet 
är så litet, att man icke har fog för att vänta, att det skall fördela sig 
jämnt omkring en höjdkurvas medeltal. 
Om däremot samma stämpling berör tvenne skarpt skilda skogstyper 
—t. ex. ett normalt tallbestånd och en intilliggande, starkt bergbunden 
mark med kortväxt tall — är man mycket väl berättigad att upprätta 
utbytestablå — men i så fall tvenne. En dylik grov-uppdelning efter 
ståndort måste då jämväl ske i stämplingslängden. Som allmän regel 
torde man dock kunna fastslå, att ju större stämplingen är, dess mindre 
hänsyn behöver tagas till eventuella avvikelser av ovan angivet slag. 
På tal om värdesättning har jag här ovan med avsikt rört mig med 
Skogsstatens stämplingslängder, och detta av den anledning, att man obe- 
tingat kan lita på deras uppgifter. Ett annat förhållande råder sorgligt 
ofta med andra s. k. »stämplingslängder», som mindre skogsägare höste- 
tid ymnigt tillhandahålla virkesköpande bolag m. fl. Tråkiga erfarenheter 
på detta område ha givit vid handen, att frågan om metod för värde- 
sättning mången gång fullständigt försvinner inför den absoluta nödvändig- 
heten av att å marken räkna om hela stämplingen i fråga. 
Det kan stundom vara av ett visst värde att hastigt kunna på rummet 
sätta ett pris på en utbjuden, mindre stämpling å känd trakt. Har man 
tillgång till en för trakten gällande medelutbytestablå, kan man en gång 
för alla upprätta en liten siffertabell (omfattande tall och gran), som 
för varje tumklass vid brösthöjd direkt utvisar värdeutbytet efter gäl- 
lande grundprisnotor för pappersved och för sågtimmer. På en räkne- 
maskin går sedan mycket hastigt att med ledning av stämplingsläng- 
den »slå ned» (samtidigt multiplicera och addera) summa pappersveds- 
värde och summa sågtimmervärde, varefter summorna höjas med resp. 
tilläggsprocenter. Timmerantalet erhålles på samma sätt genom att i 
tabellen även angivits antal stockar ur trädet för varje tumklass; avverk- 
nings- och flottningskostnad per bit bedömas, varefter summa omkost- 
nader fråndragas bruttovärdet. Nettovärdet uppdelas på antalet träd, 
varvid sålunda det »rå-nettovärde» pr träd å rot erhålles, som stämp- 
