320 ERIC W. RONGE. 
söka reda på de övergångsställen å tablån, där rotstock av högre tumtal 
och kortare längd enligt apteringstabellen lämnar bättre resultat för hela 
trädet än närmast lägre tumtal och större längd, erhålles slutligen en 
kompletterad tablå, som man skulle kunna kalla »grafisk apteringstabell» 
(se fig. 8). De kraftiga, med streckning sammanbundna linjerna å denna 
bild utvisa sålunda toppändarna på resp. rotstock, andra och tredje stock, 
och kunna vi nu av denna tablå direkt avläsa, att enligt ifrågavarande 
apteringstabell är gynnsammaste apteringen av en medelstam om t. ex. 
10”” på bark vid brösthöjd denna: 21” X 7”', 16” X 4””, under det att 107/,”- 
trädet lämnar bättre resultat genom att kapas i 16” x 8” och 18” xX5” 
och så vidare. 
Å denna sålunda kompletterade tablå kunna vi nu även vidtaga en 
kritisk granskning av apteringstabellens utslag. Börja vi t. ex. med det 
träd, som håller 5” eller drygt 5” på bark vid brösthöjd, skulle enligt 
tabellen endast tagas en 10” eller 13" X 4” och resterande lämnas i skogen. 
Denna förryckning av apteringen har tydligen sin grund i flottningsför- 
hållanden (reduktion för 10' och 13”), men i och med införandet av kubik- 
fotsflottning bör givetvis tabellen justeras i detta avseende, så att i stället 
en 18'—21"X 3” uttages ur trädet. Vidare anvisar tydligen tabellen, 
att ett medelträd om 67/;”” vid brösthöjd lämpligast kapas i tvenne bitar 
(13 X5”, 13'x3''). Även detta utslag torde härröra sig av primitiva 
flottningsförhållanden — jämväl som utbytet 15' X5'', 13" X 3" ur 63/,”- 
trädet. Det absolut felaktiga i en sådan aptering vid kubiksfotsflottning 
ligger 1 öppen dager, ty även om den direkta flottningskostnaden blir den- 
; 27 KT 
ur träden, så undvikes i alla händelser därigenom en fördubbling av föl- 
£ 
samma vid uttagandet av endast en långstock (resp. 26” X 3” 
jande omkostnader, som nästan alltid utgå efter stycketal, nämligen hugg- 
nings-, tumnings, utskiljnings- och upptagningskostnader. Likaså minskas 
även kostnaderna för aptering, brossling (framsläpning av timmer), kör- 
ning samt — bokföring. 
Se vi sedan på ett träd om t. ex. 11” vid brösthöjd skulle detta enligt 
tabellen lämpligast apteras sålunda: 16” Xx 81/,””, 20' Xx 5". Man kan här 
starkt ifrågasätta, om icke den andra stocken såsom pappersved hellre 
borde utdragas till 24” X4” eller 27" X 3”, d. v. s. apteras efter prineipen 
»största verkliga kubikmassa ur trädet». Jag säger »verklig> kubikmassa 
Lå 
därför, att om man i en tabell för absolut kubikmassa å timmer undersöker 
kubikutbytet i dessa olika fall, så skall och måste man finna ett till synes 
mycket egendomligt förhållande, vilket betingas av denna stocks egenskap 
av toppstock. Saålunda utvisar t. ex. Härnösands Trävaruexportförenings 
kubiktabell, att 20” X 53” innehåller 4,4 kbf., 24” X 4” däremot endast 4 
kbf. och 27"X3” blott 3,3 kbf. Men det torde vara omöjligt att för- 
