590 
c) frö mitt i vingfruk- 
UNO DANIELSSON. 
c) frö närmat till ving- 
c) frö mitt i vingfruk- 
ten, som är glatt. fruktens topp, frukten ten, som är luden i kan- 
glatt. ten. 
3 nitida: glatta blad. 3 slabra: glatta blad. 3 suberosa: korklister 
på skotten. 
y major (suberosa):kork- y suberosa :korklister på 
lister på skotten. skotten. 
Almarternas totala utbredning: 
U. montana. U. campestris. U. effusa. 
I norr går den till I Sverige endast på I Sverige endast på 
Gävle, i söder till Al- Oland och Gottland; i Oland, i söder till Medel- 
havet och i öster till Kau 
kasus. 
söder till norra Afrika 
och i öster till Stilla havet. 
perna och 1 öster in i 
Asien. 
Förekommer såsom re- 
likt i Hälsingland, Jämt- 
land, Medelpad, Anger- 
manland samt 1 Väster- 
bottens läns lappmarker. 
Almarternas lokala utbredning på Oland (se kartan fig. 1): 
U. montana. U. campestris. U. effusa. 
Socknarna: Högsrum Repplinge (Borgholm) 
Högby Glömminge Högsrum (Rönnerum, 
Persnäs 'Thorslunda Mossberga) 
Köping Vickleby Glömminge (Isgärde, 
Repplinge (Borgholm) Resmo Ryd, Brostorp, Gill- 
Högsrum (Rälla, Moss-  Kastlösa sättra) 
berga m. fl.) Hulterstad (Gösslunda) Algutsrum (Törnbotten 
Glömminge Stenåsa (Ebbelunda, Frös- Ir: LD) 
Algutsrum lunda) "Thorslunda (Tveta, 
Thorslunda (Tveta) Skogsby). 
Ulmus montana och UU. campestris träffas enstaka i lundarna eller 
planterad flerstädes utanför de verkliga utbredningsområdena. 
De ojämförligt intressantaste växtplatserna äro lövängarna mellan 
Algutsrum, där alla tre huvudarterna och en mängd varie- 
teter förekomma. Här nedan skall jag försöka, så gott sig göra låter, 
att utreda och beskriva de olika almformer, som förekomma därstädes. 
Av Ulmus montana, som här icke är talrik, förekommer huvudformen 
ren, men därjämte finnes en varietet med glänsande blad, som med all san- 
nolikhet är 3 nitida, och som förekommer ganska talrikt inblandad i 
suberosa) har iakttagits 
Tveta och 
den övriga lövskogen. Av formen >; major (= 
