1000 SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS EXKURSION 1915. 
genom påbörjade dikningar håller på att ombildas till skogsmark. Hag- 
marker förekomma icke i större utsträckning. Av intresse är ett P. M. av 
så tidigt datum som 1809, vari dåvarande fideikommissarien förbjuder godsets 
åboar att utan vederbörlig utsyning företaga någon sorts huggning eller röjning 
i till dem upplåtna hagar. 
Såsom en under benämningen Boo (Boholm) samlad egendom går godsets 
historia tillbaka till slutet av 1600-talet, då huvudgården kallades Boholm. 
I de äldre jordeböckerna äro hemmanen antecknade dels som frälse, dels som 
Kungl. Maj:ts arv och eget, och vid mitten av sextonhundratalet innehades 
en del av dem av fältmarskalken greve GusTtAvV HORN AF BJÖRNEBORG. Efter 
hans död gingo hemmanen genom arv först över till släkten Cruus AF GUD- 
HEM och sedermera till FLEMING AF LIEBELITZ. En medlem av denna ätt, 
ANNA FLEMING, och hennes make, fältmarskalken friherre HUGO JOHAN HAMIL- 
TON AF HAGEBY, erhöllo i arv 16 av Boo-hemmanen. Genom disposition år 
1735 bildade fältmarskalken och hans maka, vilka i sitt äktenskap voro 
barnlösa, av dessa jämte åtskilliga tillköpta hemman ett fideikommiss för 
mannens ende son i hans föregående gifte med Eva FALKENBERG av Trystorp, 
friherre CARL FREDRIK HAMILTON och dennes manliga avkomlingar, som allt 
fortfarande innehava detsamma. 
Av gammalt funnos Hjortkvarns masugn samt vid Gryts övre och nedre 
bruk hammarsmedjor. Malm till masugnen synes fordom hava tagits från 
gruvor i orten. Då dessa tyckas hava sinat, och ägaren tröttnat att med 
godsets folk och dragare köra malm från Nora bergslag, 9—10 mil, erhölls 
på 1790-talet Kungl. Maj:ts nådiga tillstånd till blåsningens nedläggande och 
smidets baserande på köpt tackjärn. På masugnens gamla plats vid Hjort- 
kvarns ström uppbyggdes i dess ställe en »Bränn-Ståhl Ugn» med därtill 
hörande tvenne hamrar. Under senare hälften av adertonhundratalet, då 
kommunikationerna förbättrats, uppfördes emellertid en ny masugn, och fort- 
sattes blåsning i densamma till år 1894, då även smidet nedlades. Un- 
der århundradets lopp hade naturligen stora förändringar 1 driften företa- 
sits, och vid brukets nedläggande bedrevs lancashiresmide. Sedan år 1905 
arrenderar firman SÖDERBERG och Haak bruksbyggnader och vattenkraft vid 
Gryt, och bedrives där tillverkning av trådspik m. m. Vid Hjortkvarn till- 
varatages vattenkraften i en modern kvarn samt en elektrisk kraftstation, som 
levererar energi till belysning och sågverk samt delvis också till jordbrukets behov. 
I början av 1790-talet gjordes den första taxeringen — efter våra fordringar 
tämligen summarisk — av till Boo hörande skogar. Dåvarande innehavaren, 
friherre CARL DIDRIK HAMILTON, skriver härom följande: » Emellertid och för att 
rätt kunna bedöma den rätta tillgången på skog, och huru långt de voro tillräck- 
liga för smidets underhållande och lantegendomens behov; anmodade jag 
Premier Ingenieuren S. G. LJUNGBERGH att avfatta och på karta lägga alla till 
Boo hörande skogar. — — — Men härav utröntes, att skogarna voro till- 
räckliga, om de behandlades väl och inga olyckshändelser skadade dem.» 
Samme fideikommissarie hade även godsets kolare klassificerade efter deras 
förmåga att av kolveden erhålla bästa kolningsresultat. Säkerligen visar detta 
ett för den tiden ovanligt stort intresse för skogsbruket. 
Som synes har skogsvården på Boo gamla anor, och tack vare någorlunda 
kontinuitet i skogshushållningen har virkeskapitalet bibehållits i stort sett täm- 
ligen tillfredsställande. 
