1020 SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS EXKURSION I9QT5. 
/abell 4. Exempel på de äldre granskogarna å Omberg. 
FRIA 
| 3estån Kvarvarande bestånd 
Uppskatt- | dets us / = aa 
Avd. Belägenhet zh | sider Stam- Medel- Medel- Grund-]| Kubik 
ningsar | =" antal höjd «diam. yta massa 
ar st. m cm kvm kbm 
—— — =— — — — — FÅ AR Jr [rr fr RR ST EN 
: : 
169 | Örtrik granskog vid V. 
Djurledet (fig. 6).s....... 1910 100 662 24:0 |. 28.5 | 42.09 | 402 
1:70 Örtrik granskog med gamla 
överståndare av ek vid 
Elvarum: (fig. 7) | 
Överbeständet ......... 1910 108 392 | ZY 33.3 | 34-20 |. .406 
Underbeståndet ......... 1910 80 | 454 | 13.7 | 11.2 | 4.46 34 
Overståndare av ek ... 1910 |: — 8 | — — 60.22 68 
100 Summa — 854 44.88 | 508 
Naturskogen utefter branterna mot Vättern skall enl. hushållningsplanen 
skötas såsom blädningsbruk, men i övrigt genom trakthuggning. 
På grund 
av upprepade svåra stormfällningar har dock under sista åren den huvud- 
sakliga avverkningen . skett genom rensningshuggning. Exkursionsdeltagarna 
voro också 1 tillfälle att se prov på vindens framfart och kunde konstatera, 
huru rotrötan härjar fruktansvärt på Omberg. Här i gammalskogen uppstod 
en lång och livlig diskussion. Jägmästare TImBERG skildrade i drastiska orda- 
lag de motigheter, som möta en skogsman på Omberg med en föga skogs- 
van befolkning på slätten. Särskilt berättade han om de vanskligheter, som 
försöken till införandet av kolning medfört, och lockade exkursionsdeltagarna 
till upprepade skrattsalvor. Om skötseln av kronoparken och valet av träd- 
slag yttrade sig flera talare. Ryttmästare HEGARDT och godsägare KLEEN 
berörde särskilt betesfrågan på berget och förordade odling av ett mindre 
område med betesväxter för att där kunna släppa alla de kreatur, som äro 
berättigade till bete å kronoparken. Härigenom skulle valet av trädslag för 
skogsodlingarna kunna ske utan tanke på inhägnad. Bruksägare v. STOCKEN- 
STRÖM och flera skogsmän gingo i detalj in på föryngringsfrågorna och träd- 
slagsvalet. Starka sympatier uttalades för mera lövträd, såsom ek å den 
djupare jorden och ask å den fuktigare, samt silvergran och lärk. Av en 
tändsticksindustriens målsman rekommenderades även aspen livligt. 
Vid skogsarbetaretorpet Schwarzwald beundrades den hänförande utsikten 
över Vättern, och läskedryckerna i trädgården hade strykande åtgång, då 
även denna dag var särdeles varm. 
Exkursionsvägen kryssade sedan genom den s. k. Norra planteringen. Här 
passerades ett för Omberg ovanligt vackert tallbestånd med insprängd lärk, 
gran och silvergran. Tallen var uppdragen genom rutsådd, utförd år 1853, 
och underväxten genom plantering 10 år senare. Det berättades, att sådd- 
rutorna gjordes en aln i fyrkant, och att de rensades noggrant under en följd 
av år, tills faran för gräsväxten var förbi. Genom skogsförvaltningen har 
här sedan länge följts en provyta. Resultatet av dess sista revision år 1912 
framgår av tabell 5. 
