1904. No. 5. FORTSATTE BIDRAG TIL NORGES ANTHROPOLOGI. 5 



fredelig Vei. Modsætningsforholdet mellem de forskjellige Skalleformer 

 forekommer mig ogsaa at tale herimod, hvis man da ikke forudsætter, at 

 begge Skalleformer ere indvandret samtidig, at den ene har f^rt den anden 

 med sig som Trælle f. Ex. — thi at den ene i Tidens Løb har udviklet 

 sig af den anden paa Grund af 'Livsbetingelserne, er vel vanskeligt at 

 antage. I de Bygder derimod, hvor de archæologiske Fund tyde paa, at 

 Bygden er sent befolket, kan man i Almindelighed vente at finde relativt 

 renere og mere udpræget Befolkningstype, thi fß-rst efterat en Stamme 

 faar Fß'lelse af sit eget Værd, sørger den ogsaa for at holde sig ren for 

 fremmed Indblanding, og en saadan Bevidsthed optræder jo ikke saa tidlig 

 i dens Udviklingsperiode. 



Generel anthropologisk Beskrivelse. 



Fra Bratsberg Amt existerer der en Smule craniologisk Materiale, 

 nemlig fra Gimse Klosters gamle Begravelsesplads, benyttet fra 1 1 10 — 

 1546, da Kloster og Kirke brændte. 



Det er just ikke stort — 29 Cranier — og desværre for en stor Del 

 i mere eller mindre defect Tilstand og dertil, da Klostret var et Nonne- 

 kloster, i overveiende Grad kvindeligt. Man kunde af den Grund ogsaa 

 frygte for, at Cranierne heller ikke gave noget sikkert Udtryk selv for den 

 norske kvindelige Befolknings craniologiske Typus, da de der begravne 

 formentlig i en overveiende Grad bestod af Personer af den høiere Klasse, 

 der da ofte kunde være af noksaa ubestemmelig Herkomst. 



Imidlertid viser sig ved nærmere Undersørgelse, at denne Craniesam- 

 ling desuagtet er af stor Interesse og Betydning. 



Man gjenfinder nemlig blandt disse kvindelige Cranier ganske de samme 

 4 Hovedtyper, som jeg under Stavanger Amts anthropologiske Beskrivelse 

 har opstillet som charakteristiske for den fra Sole gamle Kirkegaard paa 

 Jæderen stammende Craniesamling og photographisk gjengîvet dersteds. 



Man har saaledes de to brachycephale Cranietyper, saavel den, som 

 jeg der har kaldt den finno-lappoïde, men efter senere Undersøgelser 

 maaske kunde kaldes den »jæderske«, og som Prof, Sergi vel vilde kalde 

 rhomboïdes og er vor blonde Brachycephal — som den saakaldte keltoïde, 

 maaske vor mere mørkhaarede Brachycephal, der væsentlig skiller sig 

 fra den første ved en finere, elegantere Udvikling og ved mere mar- 

 kerede tubera parietalia og derhos noget svagere Brachycephal!, der af 

 og til nærmer sig til Mesocephali, og man har de to dolichocéphale Typer 

 — den stærkt langskallede med det lange, smale Cranium og tilspidsende 



