22 C. O. E. ARBO. M.-N. KI 



Grænland: Thelemarken: 



Mellemformen af disse 9,7 — 6,9 — 



middels 51,3 — 48,0 — 



spædbygget . ... 6,6 — 7.3 — ^ 



Siddehøiden 89,7 Index 52,8 88,2—51,4 



FavncAådden 177,1 — 104,3 180,7 — 104,2 2 



Det viser sig altsaa heraf, at den gjængse Opfatning, at Grænen er 

 mere firskaaren og mindre slankvoxen, finder Bekræftelse ved Analysen. 

 Grænland har 6 pCt. flere firskaarnc end Thelemarken, der derimod har over 

 II pCt. flere slankbyggede, men saa har det rigtignok ogsaa 1,3 pCt. flere 

 spaedbyggede. Det er de smaa, sent udviklede og forkrøblede Husmands- 

 børn fra enkelte af de trange Afdale, der bevirker dette. 



Grænen er fremdeles noget høiere i Sædet end Thelen, men Indexen 

 af Favnevidden differerer ikke synderligt. 



Legemsheiden efter Rankes Norm viser følgende Forhold: 



•Grænland (824 Mand) Thelemarken (101 Mand) 

 smaa ( — 162) 6,6 pCt. 5,5 pCt, 



middels (162 — 170) 39,4 — 35,7 — 



store (170 180) 48,7 — 50,3 — 



meget store (over 150) 5,3 — 9,3 ^- 



Middelheide. 

 1878— 1887 1888— 1897 



169,4 170,6 



Det ses altsaa, at Thelemarken har ca. 2 pCt. store og 4 pCt meget 

 store flere end Grænland, og Legcmshøiden har i Middeltal for begge Tiaar- 

 perioder holdt sig i cm. høiere for Thelemarkingerne. 



Brystomfanget illustreres bedst ved Curven No. 6. Det viser sig ikke 

 at differere synderligt. 



Ogsaa i Militærdygtighed resp. Udygiighed har der for begge 

 Decennier vist sig Forskjel, væsentlig til Gunst for Thelemarken^, 



1 Til Sammenligning kan tjene, at de Spæilbyggede i Øst-Agder var 20,6 pCt., dog med 

 betydelig Forskjel inden de enkelle Bygder (Sætersdalen og Åmlid 1,4 pCt.), i Vesi- 

 Agder 16,7 pCt., dog ogsaa her med bedre Forhold i de øvre Bygder. 



2 Disse Forhold svare næsten ganske til de af Retzius og Fürst fundne for Sverige, cfr. 

 Sveriges Anthropologi med sammenlignende Bemærkninger til Norges af Dr. C. Arbo. 

 S. 12-13. 



^ Cfr. S. 13 Anm. 



