26 C. O. E. ARBO. M.-N. Kl. 



og danner en svagere bøiet Overgang til disse (19,3 pCt), den er ogsaa 

 der oftere hvælvet (28,4 pCt.) end i Tlielemarken (13,0 pCt.). 



Nceseformen forholder sig ogsaa noget forskjellig — medens den 

 i Grænland er lige hos 72,9 pCt., er der 83,1 pCt. af denne Form i 

 Thelemarken, og den i mere eller mindre Grad concave Næseryg er 

 ligeledes hyppigere i Grænland (22,3 pCt.) end i Thelemarken (12,9 pCt.), 

 / det hele aftager den proletariske Opstoppernæse, jo mere man fjerner 

 sig fra Skien og Bydistrikterne. Omvendt har imidlertid Grænland 

 ogsaa flere med lidt krum Næse (6,6 pCt.) end Thelemarken (3,8 pCt.), 



Skjægvæxten forholder sig omtrent lige — svag Skjægvæxt hos 

 30 pCt., stærk hos 30,6 pCt. i Grænland, 32,8 pCt. i Thelemarken. 



Dette var nu Modsætningsforholdene i somatisk-anthropologisk Hen- 

 seende ; der viser sig jo for næsten alle Charakterer ikke saa ganske faa 

 F'orskjelligheder. 



Ikke mindre mærkelige ere Modsætningsforholdene \ folkepsychologisk 

 Retninga hvilken vi nu skulle gaa over til. 



Enhver i somatisk-anthropologisk Henseende udpræget Folketype 

 er i Almindelighed ogsaa i Besiddelse af sit særegne Folkelynne eller 

 Charakter. Mange Steder hertillands kan denne Forskjel i Folkelynne 

 være i høi Grad udpræget selv mellem Bygdelag, der kunne siges at bo 

 næsten Side om Side, og der vil under den specielle Del anføres et 

 slaaende Exempel derpaa. (Se S. 49). De somatisk-anthropologiske For- 

 skjelligheder kunne ikke altid gribes ved de Midler, vi have for denne, 

 f. Ex. Maalemethoderne; Beskrivelserne slaa heller ikke altid til. Den 

 photographiske Plade kan vistnok i mange Tilfælde fange dem ; thi 

 meget kan alene ligge i Physiognomiet eller Ansigtsudtrykket. 



/ saadanne Tilfælde kan ofte den folkepsychologiske Forskjellighed 

 synes at være den mest udprægede og eneste paatagelige. 



Til den anthropologiske Beskrivelse hører da nødvendigvis en folke- 

 psychologisk, uden en saadan maa denne betragtes som mangelfuld 

 eller ialfald ufuldstændig. 



Visselig er en saadan ofte vanskelig at give, da den forudsætter 

 et ikke alene dybt og mangeaarigt Bekjendtskab til Befolkningen, men 

 ogsaa et specielt Studium af den i saa Henseende. 



Den første Betingelse er nødvendigvis, at man anskuer Befolkningen 

 ganske objektivt og upartisk, uden at lade sig lede hverken i den ene 

 eller anden Retning, hverken for eller imod, ikke blir forud indtaget af 

 mulig tilstedeværende gode Sider og ligeoverfor disse overser Manglerne 

 eller omvendt. Intet bør stikkes under Stolen og al Chauvinisme ban- 

 lyses, som blot skikket til at forvrænge Billedet, og man maa behandle 



