C. O. E. ARBO. M.-N. Kl. 



Manndelen tottest Merg hava 



og Mannemot; men fraa 



Seljord kom dei og Sauland 



seinast til Møti; 



Vinbyggjen ikkje ville 



den veikaste vera. 



Leide voro Laardølann' 



aa Leikarvollo; 



men framst gjeng Fyrsdølen 



i Fylkingji, 



og eismall kom 'kji Ordølann' 



i Annbjønndalen. 



Og her vare de troskyldige nok til at nedlægge sine Vaaben for at 

 underhandle og begave sig over til Fienderne, som trolost omringede dem 

 og toge dem tilfange, hvorefter 5 af Førerne bleve halshuggede, idet den 

 6te maatte forrette som Bøddel. Siden den Tid kaldtes og kaldes endnu 

 det trange Defile »Rustlien« eller »Bogelien« efter Bondernes der nedlagte 

 Vaaben 1, og her, ligesom hvor de bleve halshuggede, paa en Ager under 

 Præstegaarden (Brådaraker), skal der om Natten ved Olafsokleite spøge stygt. 



Vestenfor Ambjørnsdalen begynder Svartdal, hvorigjennem Veien fører 

 over Aasebrækkene til Flatdal og siden til Seljord. Svartdal er en trang 

 og forholdsvis fattig Dal, men dens Indbyggere have alligevel et godt Ord 

 paa sig for sin Accuratesse og Paalidelighed i at indfri sine Forpligtelser, 

 saa Udpantninger her ere sjeldnere end i det forholdsvis rigere Hovedsogn. 



Seljord (Seljunger^i) med Annexerne Flatdal og Aamotsdal er et af 

 Thelemarkens vakreste Landskaber, og den, der staar paa Høiden ved 

 Aasebrækkene og ser ned over Flatdal med sin lille Sø, beskygget af det 

 steile og majestætiske Skorvefjeld, og videre udover det større og videre 

 Udsyn over Seljordsbygden og i det fjerne det store Seljordvand, har for 

 sig et Skue, der i Skjønhed og Afvexling vanskelig finder sin Mage her- 

 tillands og maaske ogsaa andensteds. Der er mange smaa og trange Dal- 

 fører her, men mellem de steile Fjeldsider har Solen en stærk drivende Kraft, 

 og Vegetationen er mange Steder forbausende frodig; Bebyggelsen har 

 derfor ogsaa trængt sig langt op i alle disse Smaadale, som dog ofte kun 

 byde sine Beboere trange Kaar, det ser man paa Befolkningen fra flere 

 af disse. 



Anthropologisk set ere jo som ellers Dolichocephalerne de talrigste, 

 men Brachycephalerne komme dog op i 33,6 pCt., deraf 10 pCt. med 

 Index 82 og derover, et Forhold, som jo er høiere end vanligt. Cephal- 

 index er 79,23. 



1 J. L. Quisling, Fyresdals Præstegjelds og Præsters Historie S. io8. 



